37 
nost, že podobná facie staropalaeozoických vrstev dosavad z Karpat 
známa není. 
2. Karbonské zkameněliny 
a) Spodní karbon. 
Karbon Dobšinský jest již odedávna znám. Důkladněji o něm po- 
jednal K i s s v netisknutém rukopise. H a u e r jej srovnává již správně 
s Gai Italskými břidlicemi jihoalpskými, S u e s s s vrstvami Bleibergskými, 
A n d r i a n (7) uvádí z tmavého, často dolomitického vápence na Birkeln- 
a Jerusalembergu n Dobšiné množství stonků krinoidových a jiných, ne- 
určitelných zkamenělin. Z hlinitých břidlic nad vápencem uvádí krinoidy 
a j., E. Suess určil odtud Receptaculites Oceani Eicliw., Productus fimbri- 
atus Sow., Camerophoria Kissi Suess, vedle nich Orthis, Spirifer, Productus, 
Euomphalus atd.; V o i t (4) k tomu uvádí Streptorrhynchus cf. crenistria; 
G e s e 1 1 (54) praví, že prc,hlédna náleziště karbonských zkamenělin na 
Steinbergu a Michaeli u Dobšiné našel v pískovci určitelné zkameněliny. 
K a y s e r v Marburgu upozorňuje dle Vo i t a (4) na podobnost Dobšinského 
karbonu s korutanským. 1 1 1 é s (55) popsal prvního uherského trilobita, 
nalezeného ve vápencích na Birkelnbergu, pod názvem Griffithides Dobsi- 
nensis. 
Veškerý doposud u Dobšiné sebraný karbonský materiál palaeozoický 
byl konečně zaslán výbornému znalci mořského karbonu E. E r e c h o v i, 
jenž prozkoumav tuto íaunu, zjistil její příslušnost k stupni ,, Productus 
giganteus“ (41), tedy k svrchní části spodního karbonu. Jako zkameněliny 
pro tento stupeň typické uvádí Euphemus Orbignyi, Productus punctatus, 
semireticulatus a scabriculus, Orthothetes crenistria a radialis, Retzia 
radialis. Eaciellní vývoj spodního karbonu Dobšinského jest podobný jako 
v Slezsku a Vých. Alpách (Noetschské vrstvy), totiž převládají hlinité 
břidlice vápenaté s mořskou litoralní faunou. 
Navštíviv jednotlivé kry karbonské v okolí Dobšinském, našel jsem 
v Stádtische Massorter v modré břidlici Productus, Schizophoria sp.. Retzia, 
Zaphrentis, Philippsia (?) a četné články krinoidů. Důležitý jest nález zka- 
menělin, který jsem učinil v karbonské kře Gugelské. V namodralých 
břidlicích našel jsem tu vedle hojných stonků a článků krinoidových ra- 
menonožce Spiriferina octoplicata Sow., jejž uvádí též Érech z jiných míst. 
Proto a z důvodů, že Gugelský karbon ve své spodní části jest úplně petro- 
graficky totožný s ostatními zdejšími krami spodnokarbonskými, není po- 
chyby, že náteží též do svrchní části spodní karbonu. 
b) Svrchní karbon. 
O neurčitýc.h rostlinných zbytcích v karbonu Dobšinském zmiňuje se 
již Andrian (7); dle Bockha (3) vyskytují se tu otisky rostlinné 
náležející svrchnímu karbonu. 
X. 
