38 
Jak jsme dříve uvedli, kloní se vrstvy karbonské kry Gugelské k s. 
Jdeme-li tedy od její jižní hranice k sev., vycházejí na povrch hlavy vrstev 
postupně mladších. Skutečně shledal jsem též sev. od vápenců a břidlic 
spodnokarbonských v-cernj^ch břidlicích otisk úkrojku listového od Neuro- 
pteris flexuosa Brongn. Okrojek přirůstá kolmo k hlavnímu nervu, jeho 
base jest srdčitě vykrojená a střední nerv se rozděluje hned od base v po- 
stranní nervy. Tyto vystupují ze středního nervu pod úhlem velmi ostrým 
a často se znovu dichotomicky dělí, aniž by byly přítomny anastomosy. 
Poloha středního nervu jest naznačena zřetelnou střední rýhou. Okrojek 
listový souhlasí úplně s Neuropteris flexuosa, již vyobrazuje S c h i m p e r 
(56., tab. 30., obr. 12 — 13.), R y b a-H o f f m a n (57, p. 63, tab. 9., 
obr. 5., 5. fl), Zeiller (58, p. 277, pl. 46, obr. 2.). 
F r e c h (59) uvádí Neuropteris flexuosa ze svrchního karbonu na 
Harci, v jižních Alpách, ze střední části svrch, karbonu ve Francii atd., 
P o t o n i é (60) čítá tuto rostlinu současně s Cyclopteris ku své páté floře 
náležející střední části svrchního karbonu. Vedle uvedené Neuropteris 
našel jsem též zbytek Cyclopteris s vějířovitou nervaturou. Leží tedy 
v Gugelské kře nad namodralými břidlicemi a vápenci spodního karbonu 
černé břidlice, jež vznikly ve svrchním karbonu a to pravděpodobně ve 
střední části jeho. S tím by úplně souhlasila i zmínka, kterou v rozmluvě 
se mnou učinil p. Dr. A h 1 b u r g. geolog prusk. zem. geol. ústavu, o karbonu, 
v ,,Stádtische Massórtcr“ , tedy jižně od Gugly. Piavil, že nepravidelný 
povrch karbonského vápence jest pokryt transgredující černou břidlicí 
s vložkami drobov 3 'mi, jež vznikla dle nalezených rostlin za svixhního 
karbonu. Ve srovnání s mým nálezem Gugelským dalo by se souditi, že 
Ahlburgem uvedený vápenec patří podobně jako náš dle Frechových vý- 
zkumů do svrchní části spodního karbonu, kdežto černé břidlice vznikly 
podobně jako na Gugle v střední části svrchního karbonu; mezi oběma 
dobami leží tedy spodní část svrchního karbonu, v němž patrně vznikly 
jmenované nerovnosti na povrchu vápencovém. 
Konečně dlužno uvésti, že dle všeho na Gugle se vyskytající slepenec, 
obsahující úlomky černých břidlic, nejméně ve svrchní části svrchního 
karbonu. 
D. POZNÁMKY K MORFOLOGII KRAJINY. 
Pohlížíme-li z nejvyššího bodu Gugly (998-7 m) do okolní krajiny 
k východu, severu a západu, pozorujeme, jak na všech stranách se vypínají 
vrchy o přibližně stejné výši; tak východně Eberberg (1022 ni), ^Gjeakova 
vrch (991 /«), Babina (1077 m), Sturtz (958—1070 in), Vogelsbcrg (1145 rn), 
severně Konigsberg (947 — 1059 m), Stadtberg (915 m), jižní výběžek Ge- 
rav}^ sev. od Dědinek (989 m) a vých. od kolonie Zeif (1064 ni), západně 
pak ,,Am Stcin“ (1047 ;;;), ,,Am Pelz“ (1011 í;í), Hopígartcn (957 m), 
Stempelscheuer (964 ni). Vše připomíná starou peneplain. 
X. 
