o 
T 
Literatura o českém pyrargyritu: 
4. F. X. M. ZippE, Mineralien Bohmens. Verh. d. Gess. des bohm. Mus. 
1838—42. 
6. G. A. Kenngott, Uber eine bemerkenswerte Krystallisation des Pyrar- 
gyrit. Sitzb. d. k. Ak. d. Wiss. 1852. 9, pg. 608. 
6. A. E. Reuss, Fragmente zur Entwickelungsgeschichte der Mineralien. 
Sitzb. der Akad. d. Wiss. in Wien. 1856. 22, pg. 129. 
7. J. v. JoKÉLY, Zur KenntniB der geologischen Beschaffenheit des Egerer 
Kreises in Bbhmen. Jahrb. d. k. k. geolog. Reichsanstalt. 1856. 
8. J.F. VoGL, Gangverháltnisse undMineralreichthum Joachimsthals. 1856. 
9. A. E. Reuss, Uber die Paragenese der auf den Erzgángen von Phbram 
einbrechenden Mineralien. Sitzb. d. Akad. d. Wiss. in Wien 1863. 
á7, pg. 13. 
10. E. Babánek, Krátký popis nerostů příbramských z rudní žíly ,, Matky 
Boží“. Vesmír 1881. 10, pg. 206. 
11. J. Klvaňa, Nerosty království Českého. 1886. 
12. A. PuRGOLD, Einige regelmáBige Verwachsungen des Rothgiltigerzes. 
Abh. der naturwissensch. Gess. Isis in Dresden. 1886., pg. 53. 
13. B. Katzer, Příspěvky k minerálnímu zeměpisu Čech. Vesmír 1887. 
16, pg. 206. 
14. C. L. E. Sandberger, Untersuchungen von Nebengesteinen der Při- 
bramer Gánge. Berg- und Hůttenmánn. Jahrb. etc. 1887. 35, pg. 323. 
15. E. Babánek, O jáchymovských nerostech, vyskytujících se v rudní 
žíle ,,Hildebrand“. Vesmír 1889. 19, pg. 27. 
16. A. Hofmann, Mineralfůhrung der Erzgánge von Střebsko bei Příbram. 
Jahrb. d. k. k. geolog. Reichsanstalt 1895. 45, pg. 34. 
17. B. Katzer, Rudní obor kutnohorský. Rozpr. Č. Akad. 1895. 
18. J. L. Barvíř, Notizen uber den sůdlichen Teil des Kuttenberger Bezirkes 
Sitzb. d. k. bohm. Gess. d. Wiss. 1907. 
19. A. Bernard, Nerosty okolí Táborského. 1908. 
20. A. Hofmann a F. Slavík, O rudonosném křemení příbramském. Rozpr. 
Č. Akad. 1910. 
Pyrargyrit vyskytuje se v Čechách na mnohých místech, ovšem ne 
všude krystalovaný. Větším dílem bývá jen kusový, vtroušený, nebo 
tvoří nálety. Možno rozeznávat! tři větší oblasti, v nichž se pyrargyrit 
nalézal nebo dosud nalézá, mimo několik méně důležitých ojedinělých 
nalezišť. 
V prvé řadě dlužno jmenovati dlouhý pruh mezi Teplicemi a Aber- 
tamy, táhnoucí se rovnoběžně s česko-saskou hranicí. Nalezišť je tu 
několik, ale jen v Jáchymově vyskytoval se pyrargyrit ve větším množství 
v krystalech. V Moldavě a v Novém Městě nacházel se na rudních žilách 
stříbrných s galenitem, u Mikulova s galenitem a stefanitem na křemenných 
žilách v rule. Z okolí Hor sv. Kateřiny je znám v náletech nebo vtroušený 
XVII. 
