3 
na křemenných žilách se stefanitem, kalcitem, arsenopyritem, dolomitem 
a fluoritem. U Hrobů přicházel rovněž na křemenných žilách v rule 
provázen galenitem, stefanitem a fluoritem, jako nálet nebo vtroušený. 
U Oseku a Deutzendorfu se vyskytoval na rudních žilách, ve Vejprtech 
s kalcitem a barytem, v Michalovicích u Plané se stříbrem, galenitem 
a argentitem v rule a amfibolových břidlicích, v Abertamech ve svoru na 
žilách s převládajícím živcem. Velmi hojný byl dříve v Jáchymově, kusový 
i krystalovaný, provázen nej častěji dolomitem. 
Druhá větší oblast je v jižních Čechách v okolí Táborském. Pyrar- 
gyrit vyskytl se na stříbrných žilách u Horek. Pěkné krystalky byly 
nalezeny u Mladé i Staré Vožice s galenitem, sfaleritem, křemenem a dolo- 
mitem nebo kalcitem a u Ratibořic v podobných poměrech. Z Řimičova 
je vystavena druza ve sbírkách Musea král. Českého. Sukcesse je podobná 
jako na ratibořických: sfalerit, galenit, kalcit, nejvýše pyrargyrit s kře- 
menem a stefanitem. Krystalky pyrargyritu jsou velmi drobné sloupečky 
červené barvy, na nichž byly měřením stanoveny jen oba základní hranoly; 
zakončení je nezřetelné. 
Jako třetí okruh možno uvésti okolí Příbramě. Pyrargyrit objevuje 
se ve velkém množství kusový, celistvý i krásně krystalovaný. V okolí 
nalézá se na jedné žíle u Střebska^) v podobě malých shluků a pi'oužků 
asi 2 mm silných, zároveň s křemenem, sideritem, galenitem, arsenem 
a dolomitem. Vznikl asi přeměnou starších nerostů současně s mladší 
generací pyritu. 
V Kutné Hoře^) dle starých zpráv býval dříve pyrargyrit mnohem 
hojnější a vyskytoval se na všech pásmech. V novější době popsal Katzer 
jen nálet pyrargyritu na křemeni z Tauernského pásma. Dle téhož autora 
vznikl současně s druhou generací křemene a pyritu. 
Konečně uvádí se pyrargyrit v malém množství z opuštěných dolů 
u Krejčovic, sdružený se sfaleritem, pyritem a železitou slídou. 
Krystaly pyrargyritu jsou obyčejně drobné, nej častěji sloupce délky 
1 mm i méně; ale někdy nabývají výšky i několika cm. Menší jsou mnohem 
lépe vyvinuty, často jsou hojnoploché, intensivně kovově lesklé; některé 
podržely ještě svou původní košenillově červenou barvu, jiné jenom červeně 
prosvítají, jsouce na povrchu již šedě černé; na některých byl pozorován 
náběh tmavě modrý. Větší jsou černé, matné, zcela neprůsvitné. Oby- 
čejně bývají krystaly srostlé v nepravidelné druzy; řidčeji nacházíme 
individua jednotlivě narostlá. 
Z velmi četných tvarů krystalové řady®) pozorovala jsem na českých 
pyrargyritech 23; tři z nich jsou zde poprvé popsány. Při označování 
1) L. 16. 
2) L. 17., 18. 
3) Rethwisch uvádí 105, Miers 87 zaručených tvarů. 
1* 
XVII. 
