8 
stitem a polybasitem. Na několika větších, červeně průsvitných kry- 
stalech usadila se dolomitová čepička. 
Typ je vertikálně sloupcový. Větší, až 2 cni dlouhé sloupce jsou 
šestiboké, řidčeji devítiboké, omezené základními hranoly. Trigonálního 
negativního hranolu jsem vůbec nepozorovala. Zakončení těchto velkých 
krystalů tvoří nejčastěji trigonální p 5 n:amidy u (10l4) nebo e (0ll2), méně I 
často drsná, nedokonale vyvinutá base. Našla jsem i několik krystalů I 
čočkovitých, které již v úvodu byly popsány. j 
Mnohem dokonaleji jsou vyvinuty drobné, krvavě Červené šestiboké | 
sloupečky, často velmi štíhlé. Na velmi jednoduchých spojkách deutero- I! 
prismatu s trigonální pyramidou e pozorovala jsem několikrát, že jedna 1 
z ploch pyramidálních nabyla velmi značných rozměrů, ostatní dvě pak I 
skoro úplně vymizely. (Obr. 1.) Velmi pěkná druza je ve sbírkách Musea !! 
král. Českého. Štíhlé, intensivně lesklé sloupce jsou jednotlivě narostlé na ! 
dolomitu, některé z nich jsou obrostlé růžicovitým kalcitem. 
Velmi dobře bývají vyvinuty i nízké, tlusté sloupce, omezené taktéž 
tvary a e. Jen jednou jsem měřila krystal poněkud hojnoplošší, tabulkový 
dle a (I2l0). Byla to kombinace tvarů a (1120), b (lOlO), e (0ll2), s (0221), 
v (2131), v nichž jen prvé tři byly zastoupeny plným počtem ploch; tvar 
s (0221) byl vyvinut jen dvěma, v (2131) jedinou plochou. 
Srůstu dvojčatého s ukloněnými osami jsem nenalezla, za to však 
srůst s osami rovnoběžnými. Na několika malých krystalcích byla při- 
rostlá tenká dvojčatná lamella dle zákona: rovinou dvojčatnou je a (1120), 
točnou kolmice na tuto plochu. Srůst dle tohoto zákona projevuje se tím, 
že plocha q (617l), kterou je dvojčatná lamella zakončena, dostala se zvi'á- ■ 
cením o ISO** na hoření pól krystalu. 
Také velké krystaly, nejčastěji spojky [a é], srůstají dvojčatně s paral- 
lelními osami; oba jedinci se částečně prorůstají. Že to není pouhý rovno- 
běžný srůst, je zřejmo z postavení pyramid. p Jedinec normálně postavený ' 
obrací v před hran la negativní pyramidy, jedinec dvojčatně orientovaný ■ 
plochu téhož tvaru. Pro nedostatek jiných známek (ryhování a pod.) 
nelze však rozhodnouti, která plocha je rovinou dvojčatnou. |||||| 
Několik málo úklonů, které jsem mohla měřiti na velmi jednoduchých 
spojkách jáchymovských, dobře souhlasí s hodnotami theoretickými. 
e 
01 12 ; 
: ll02 
Měřeno; 
420 8' 
Vypočteno; 
420 5' 
Hran: 
15 
s 
0221 : 
: 2201 
98 40 
98 48 
1 
v 
0221 
: 2131 
37 17 
37 13 
1 
a 
0221 : 
: 1120 
40 35 
40 36 
2 
K tomu podotýkám, že úklon e : e vykazoval hodnoty velmi různé, ■ 
v mezích 4P 46' — 42° 19', i na různých plochách téhož krystalu. 
Pseudomorfos jsem nepozorovala.|| Klamotvary^markasitu po pyrar- • 
gyritu popsal Zippe. Jsou to buď drobné krystalky tak^dokonale^Jvy vinuté, ; 
že mají vzhled původních, nebo skupiny polokulovitého tvaru barvy tmavě 
XVII. 
