10 
červeně průsvitná, dnihotný nálety. V trhlinách vyskytuje se mladší 
pyrarg 3 u:it s galenitem, stefanitem, tetraedritem, bournonitem, boulange- 
ritem, ryzím stříbrem a některými sloučeninami arsenu. 
Měřené krystaly byly malé sloupečky, výborně vyvinuté, intensivně 
kovově lesklé, šedě černé, v prostupujícím světle krvavě červené. Některé 
byly částečně vyvinuty i na přirůstajícím pólu tvarem q (61 71). Hemi- 
morfie je tím velmi dobře vyznačena. Bylo pozorováno 20 tvarů, z nichž 
jeden byl měřen poprvé. Jsou to: 
o ( 0001 ) ( 111 ), 
r (lOll) (100), 
/ (0551) (223), 
(4156) (510), 
m (2358) (530), 
a ( 1120 ) ( 101 ), 
T (5052) (4II), 
p (1123) (210), 
y (2131) (201), 
d (1232) ( 2 ll), 
h (1010) (211), 
e (0112) (110), 
t (2134) (310), 
y (5382) (503), 
u (1014) 
s ( 0221 ) 
w (3145) 
x' (1235) 
( 211 ), 
(lil), 
(410), 
(320), 
A' (1.13.14.6) (767)) q (1671) (324). 
Krystaly jsou nej častěji devítiboké sloupce, na nichž deuteroprisma 
a positivní prisma trigonální jsou někdy vyvinuty v rovnováze. Tvar 
b (lOlO) má plochy výborně vyvinuté, lesklé, s rýhami || q. Positivní 
trigonální pyramida r (lOTl) má také výborné plochy, ale skoro vždy méně 
rozsáhlé než negativní e ( 0 ll 2 ), která je zastoupena nej lepšími plochami 
vůbec. Značných rozměrů dosahuje často negativní ditrigonální pyramida 
d (1232), vždy velmi hladká, lesklá, bez rýhování. V pásmu [e r a\ bývají 
velmi četné plochy, z nichž nejlépe vyvinut je mimo obě trigonální pyra- 
midy tvar v (2131), mnohdy značně rozsáhlý, a druhořadá pyramida 
p (1123). Mimo toto význačné a hojnoploché pásmo je tu i dosti bohaté 
pásmo [qavT], Poslední tvar má hladké, malé plošky, otupující stejno- 
měrně kombinační hranu v (2131) v (3l2l). Také pásma [brd] 3. [e d. a] 
jsou dobře vyznačena. 
Jednou byl pozorován skalenoedrický typ (Vojtěšská žíla), spojka 
v ( 2 l 3 l), e ( 01 12 ), s ( 022 l), z nichž prvý tvar určoval typ, poslední tvořil 
užší plochy odnímající rovnoměrně hranu v (2l3l) v (23ll). Typ tabulkový 
dle deuteroprismatu byl pozorován také jen jednou. 
Na sloupcovitém krystalu z Eusebské žíly byl měřen tvar nový 
A' (1 . 13 . I4 . 6 ) (767); měl jenom dvě trojúhelníkové plošky v horním 
zadním dodekantu, beze všeho rýhování. Měřené úklony souhlasí uspo- 
kojivě s vypočtenými hodnotami. 
A' 
14 . 1 . 13 . 6 
a 
A' 
Měřeno; 
86 « 39' 
36 27 
6 30/2 
Vypočteno; 
860 42 ' 
36 I 8 V 3 
6 37 
Hran; 
2 
2 
1 
1210 
2110 
13 . I . 14 . 6 
V pásmu [e v a\ vyskytly se tři vicinální plochy: 
(8 . 7 . 15 . 22) (15 .7.0) vicinální k p (1123) 
(4. 7. II. 18) (11.7.0) 
(7 . 13 . 20 . 33) (20 .13.0) 
Dvojčatného srůstu jsem vůbec nepozorovala; nalezla jsem však 
orientovaný srůst, podobný onomu, který popsal Kenngott na krystalu 
k x' 
k x' 
(1235) 
XVII. 
