ROČNÍK XXI. 
TRIDA II. 
ČÍSLO 25 
Zúrodnění u křivatce. 
Napsal 
Dr. B. Němec v Praze. 
S 19 obrazy v textu. 
(Předloženo dne 7. června 1912.) 
Před několika léty zhotovil jsem si preparáty ze semenníků křivatce 
Gagea liitea (sbírán u Zbraslavi a na místě fixován ve Flemmingově teku- 
tině; mikrotomové řezy barveny safraninem-gentiaiiou-oranží). Nejlépe 
se osvědčily příčné řezy skrze semenníky, neboť na těch většina vajíček 
objeví se býti proříznuta podélně. A právě podélné řezy jsou pro výzkum 
stavby vajíček a pochodů zúrodnění nejvhodnější. 
Pochod zúrodnění lze u křivatce velice krásně sledovali, neboť ele- 
menty jsou veliké a zřetelné, barvitelnost jader znamenitá, jak to vůbec 
pro Liliaceae je známo. Zúrodnění samo je normální, vaječná buňka i endo- 
sperm obdrží po jednom samčím jádru. Nebyl bych o pochodech těch 
vůbec ničeho uveřejnil, nebcť jsem preparáty zhotovil pouze pro vlastní 
poučení, kdybych nebyl při nedávné revisi jich nalezl náhodou jednu va- 
ječnou buňku, která s největší pravděpodobností byla opatřena dvěma 
jádry samčími, která právě s jádrem samičím splývala. Ježto dispermie 
(zúx'odnění dvěma samčími buňkami) pro jevnosnubné rostliny není dosud 
popsána, ježto dále dispermie by měla též žnačný dosah pro vysvětlení 
poměru počtu chromosomů u příbuzných forem rostlinných, věnoval jsem 
pochodu zúrodnění u křivatce větší pozornost. A tu shledána další zají- 
mavá okolnost, že totiž pohlavní jádra spolu splývající anebo též endo- 
spermální jádra splývající spolu a s druhým jádrem samčím uzavírají mezi 
sebou částečky cytoplasmy, jejichž další osud lze u křivatce velice dobře 
sledovati. Tento zjev, totiž uzavření částečky cytoplasmy mezí obě splýva- 
jící pohlavní jádra, byl dosud pouze B r o w n e m (1910) pro dvojděložnou 
rostlinu Pefíifomia sintenisii popsán. Není tudíž nedůležíto, registrovat! 
Rozprava: Roč. XXI. Tř. II. Čís. 25. 1 
XXV. 
