6 
basální. Obě vznikla z téhož počtu chromoscmů a není pochyby, že tu vzrůst 
jádra je určován velikostí buňky, v níž se jádro nalézá. V malé buňce zů- 
stane jádro — ceteris paribus — menším, než v buňce větší, i když obě 
jsou normálními jádry sesterskými. 
Při prvním dělení jádra embryonálního diferencují se dva zřejmě 
samostatné spirťmy, při dělení druhém však již spirém jednotný. 
Zjevu tomu však, též odjinud známému, netřeba přikládati podstatného 
významu. 
II. Cytoplasmatické částečky uzavřené mezi splývajícími jádry. 
Splývají-li spolu jádra, přiloží se nejprve těsně k sobě, oploští se na 
místě dotyku a vytlačí z místa styku všecku cytoplasmu, takže mezi jejich 
blanami neleží žádná jiná hmota. Tak jmenovitě se děje, splývají-li spolu 
jádra původně kulovitá. Dotknou se nejprve v jednom bodu, při dalším 
sbližování zvětšuje se plocha styčná, při 
čemž se vytlačuje a pozvolna odstraňuje 
cytoplasma z míst, kde obě jádra blanami 
svými ve styk přicházejí. Pak se na místě 
styku rozpouštějí blány jaderné a obsahy 
jader splývají. 
Výminku od tohoto typického postupu 
popsal W. A. Brown (1910) a sice pro 
splývání pohlavních jader při zúrodnění 
u Peperomia sintenisii. Obě pohlavní jádra 
před splynutím jsou tvaru ledvinitého a 
proto přiložíce se k sobě, uzavrou mezi 
sebou ve vydutině své část cytoplasmy. 
Jsou však i jádra se dvěma nebo třemi vy- 
dutinami a potom je několik uzavřenin cyto- 
plasmatických. Tyto uzavřeniny byvše ko- 
lem dokola uzavřeny blanou splývajících 
jader, činí dojem váčků volně v jádru ležících, 
když se byly blány jaderné na místě dotyku rozpustily. Zprvu se uzavřená 
cytoplasma fixuje a barví podobně jako ostatní normální cytoplasma, ale 
barvitelnosti její stále ubývá, konečně se stane homogenní a nebarvitelnou 
a jako uzavřeninu lze ji rozpoznali pouze dle blány ji obklopující. Brown 
myslí, že se takové uzavřeniny cytoplasmatické u druhu Peperomia sintenisii 
konstantně objevují v jádru při zúrodnění, aspoň je nalezl ve více než 50 
splývajících jádrech. Váčky cytoplasmy v jádru uzavřené se konečně 
ztratí v jádru tím, že se blána je obklopující rozpustí. To považuje Brown 
za důkaz, že se všecky podstatné součásti cytoplasmy mohou změnili v sub- 
stanci jadernou. Ježto se blána váčku nerozpustí dříve, dokud se uzavřená 
cytoplasma nezmění úplně ve štávu jadernou, domnívá se B r o w n, že je 
XXV. 
