11 
mechanické stlačení cytoplas^my, vždyť uzavřeniny naopak svůj objtm 
zvětšují, musíme proto počítati s chemickými vlivy splývajících jader. 
Jaderná blána splývajících jader je rozpouštěna na místech, kde se 
obě blány stýkají. Děje se to bezpochyby vylučováním nějaké látky roz- 
pouštějící na dotyčných místech. Kde přiléhá ke bláně jaderné cytoplasma, 
je působení oné látky paralysováno, jakž viděti lze z toho, že se pouze tam 
jaderná blána rozpouští, kde zase ke bláně jaderné přiléhá. Kde je mezi 
blanami jadernými uzavřeno něco cytoplasmy, působí ona rozpouštějící 
látka na uzavřenou cytoplasmu, jež sice paralysuje rozpouštěcí vliv látky 
na jadernou blánu, za to však sama je usmrcována a desorga irisová na. 
Mění se ve hmotu homogenně se fixující, 
kteráž osmoticky vodu přijímá a se zvět- 
šuje a zakulacuje. Tak se mění cytoplasma 
uzavřená mezi jádry v obsah vakuoly ob- 
klopené blanou jadernou. Rozpouštějící 
látka vytvořuje se budto jenom na těch 
místech jádra, kde má býti jaderná blána 
rozpuštěna, tedy kde se obě jádra dotkla, 
anebo se tvoří v celém rozsahu jádra, ne- 
působí však rozpuštění blány jaderné tam, 
kde k ní cytoplasma přiléhá, kteráž tedy 
pmobení oné látky paralj/suje. Je možno, 
že se vytvořuje látka rozpouštějící jaderné 
blány jenom jako reakce na dotknutí se 
dvou jader, k čemuž ovšem ještě jiné pod- 
mínky se mohou přidružiti, a že reakce ta 
má časově jem m omezené trvání. Jakmile 
blány jaderné na místě svého styku jsou 
rozpuštěny, přestane vytváření látky té. 
Odtud by bylo vysvětlitelné, proč se va- 
kuola vzniklá z uzavřené cytoplasmy udrží, 
kdy již neobsahuje cytoplasmy, která by 
mohla paralysovati účinek rozpouštějící 
látky, nýbrž jen desorganisací cytoplasmy 
vzniklou homogenní, osmoticky působivou 
látku. Udrží se prostě proto, poněvadž již není v jádru oné látky blány 
jaderné rozpouštějící. Naproti tomu je možno, že v jádru Peperomia 
sintenisii látka ta se udrží déle a může blánu obklopující vakuoly vzniklé 
z uzavřenin cytoplasmatických rozpustit!. 
Obr. 13. Dispermické oplození. 
S vaječným jádrem splývají dvě 
jádra samčí. Endosperm je čtyř- 
jaderný. 
Usmnení uzavřenin cytoplasmatických látkou rozpouštějící blány 
jaderné lze si vysvětlili dosti dobře tím, že kol kob,;m uzavřenin látka ona 
vzniká a že ze všech stran na cytoplasmu působí, čímž právě stupňuje se 
účinek její tak, že ji usmrtí. 
XXV. 
