17 
případ zúrodnění, jejž jsem u řřivatce Gagea lutea nalezl, přivedl ku pře- 
svědčení, že třeba bráti také v úvahu abnormní pochody zúrodnění. 
V obrázku 13. znázorněn je embryonální vak, jehož endosperm byl 
čtyřjaderný. Při pólu mikropylárním zříme vaječnou buňku a jednu ještě 
normální synergidu. Ve vaječné buňce spatřujeme vaječné jádro, k němuž 
přiléhají dvě těsně vedle sebe ležící jádra menší, beze vší pochyby jádra 
samčí. U obou lze téměř celou jich konturu zcela dobře stanovití. Každé 
samčí jádro je opatřeno jedním jadérkem, jež sice v hořením jádru je 
menší, za to chová jadérko doleního jádra samčího velkou vakuolu. Obě 
samčí jádra očividně splývají také spolu. 
Tento případ vykládám v ten smysl, že do vaječné buňky vnikla 
dvě jádra samčí, kteráž splývají s jádrem vaječným. Proti tomu bylo by 
možno namítnouti, že tu splývá jediné samčí jádro • — ale ovšem hluboce 
zaškrcené jako při amitotické diatmese — s jádrem vaječným. Proti tomu 
třeba namítnouti, že jinde u Gagcy podobného zaškrcení jsem neshledal 
a že tedy i pro případ právě popsaný sotva jsme oprávněni niíti za to, že 
tu jde o diatmetické zaškrcení samčího jádra. 
Dále by bylo možno namítnouti, že obě samčí jádra jsou ve srovnání 
se samčími jádry normálními v tomto stadiu pozorovanými příliš malých 
rozměrů. Samčí jedno jádro v obraze 13. má průměr 13 X 13 g, v obraze 
7. 12 X 19 g, v obraze 8. 14 X 20 g. Poněvadž samčí není jádn; kulovité, 
dostaneme při stanovení průměru jeho v nižných optických rovinách čísla 
velice různá. Nelze upříti, že obě jádra v obraze 13. mají dohromady asi 
tutéž velikost jako jádro samčí v obr. 8 ., pokud dle optických rovin, v nichž 
se nám na dotyčných preparátech jeví, souditi lze, ale není nemožno, že 
samčí jádra obr. 13. jsou protáhlá kolmo na optickou rovinu, v níž je pozo- 
rujeme. Dále nesmíme zapomenouti, že vniknou-li dvě jádra samčí do va- 
ječné buňky místo jednoho, nedosáhnou té velikosti při vzrůstu svém, 
jako jádro jediné, neboť velikost jádra souvisí příčinně s velikostí buňky, 
v níž se nalézá. Vidíme na př., že obě jádra dvoubuněčného embrya v obr. 1 1 . 
znázorněného také nejsou stejně veliká, ač se rekonstruovala ze stejného 
počtu chromosomů. Jádro terminální buňky má průměry 9 x 19 [i, jádro 
spodní buňky má průměry 12 X 22 g. Jádro první vzrostlo méně než 
druhé, poněvadž se nalézalo v buňce mnohem menší. Velikost obou jader 
v obr. 13. nemluví tedy proti možnosti, že tii jde o dvě jádra samčí. 
Endospermální jádra zárodečného vaku v obr. 13. znázorněná nejsou 
ještě zúplna rekonstruována, jich průměry obnášejí 22 X 20 g. Průměry 
jader v obr. 7. obnášejí 13 X 23 [x a 15,5 X 24 g. Jádra jsou poněkud 
čočkovitě smačklá a nelze proto souditi, že jádra obr. 13. jsou opravdu 
větší než jádra obr. 7. Vidíme a měříme je prostě v jiné optické rovině. 
Považuji za vysoce pravděpodobné, že v případu na obrázku 13. 
znázorněném opravdu vaječná buňka byla zúrodněna dvěma buňkami 
samčími a že obě jádra samčí právě splývají s jádrem vaječným. Dvě py- 
lové láčky v jedné mikropyle jsem nalezl u Gagea lutea velmi často, nemohl 
XXV. 
2 
