18 
jsem však stanovití, zda-li obě někdy vnikají až k vaku zárodečnému anebo 
přímo do něho. Mohu však v té příčině m. j. poukázati na práci J u e 1 o vu 
(1907) o Saxifraga gyanulata, jenž popisuje i zobrazuje případ, v němž do 
zárodečného vaku vnikly dvě pylové láčky a obsah svůj do něho vyprázd- 
nily, ač se zdá, že nikoli současně. Není tedy vyloučeno, že také ve případu 
námi pozorovaném u Gagey dvě pylové láčky do zárodečného vaku vnikly 
a tím podmínily dispermii. 
Není však také vyloučeno, že obě samčí jádra, která na obr. 13. 
právě s jádrem vaječnými splývají, pocházejí z jediné láčky pylové, že 
však obě její samčí jádra vnikla do buňky vaječné. Pak by bylo lze oče- 
kávat!, že se na pólová jádra nedostalo ke dvojímu zúrodnění žádného 
samčího jádra. Nebudu zde probírat! všecky možnosti, ježto se na základě 
našeho případu není možno rozhodnouti pro tu neb onu. 
Považuji případ dispermie právě popsaný za zjev pozoruhodný, 
neboť nám ukazuje další cestu k výkladu, jak je možné rozmnožení počtu 
chromosomů uvnitř skupiny příbuzných skupin. 
Následkem dispermického zúrodnění se haploidní počet chromosomů 
ztrojnásobí, resultují tedy jádra triploidní, jaká jinak v endospermu na- 
lézáme. Je otázka, zda-li zvýšení počtu chromosomů následkem disper- 
mického zúrodnění můžeme pro některé z případů dosud známých aplikovat!. 
Myslím, že to je možno především pro Taraxacum officinale. Druh 
Tavaxacum confertum má 8 chromosomů ve svých haploidních jádrech, 
jádro triploidní muselo by míti 24 chromosomy. Vskutku má Taraxacum 
officinale v somatických buňkách 20 — 30 chromosomů, čemuž je rozumět! 
tak, že pro malé rozměry nelze počet jich jinak stanovit! než-li'tak, že leží 
mezi 20 a 30 . Leží-li uprostřed mezi 20 a 30, pak je pravděpodobno, že tu 
jde o číslo 24, čemuž také moje sčítání nasvědčují. 
Pro případy ostatní bylo by třeba příjímati nejenom dispermické 
oplození, nýbrž ještě též splynutí dvou jader triploidních v jádro hexa- 
ploidní. Tak na př. pro odrůdy banánu Musa sapientmm. Vezmeme-li za 
východiště poměrů počtu chromosomů var. Radjah Siam, musíme po dis- 
permickém zúrodnění, jež by dalo 3 X 8 = 24 chromosomy, přijmout! 
ještě splynutí dvou jader triploidních, abychom došli k číslu, které je vý- 
značno pro somatický počet chromosomů u odrůdy Musa sapientium var. jý 
Kladi. ' ‘ 
Totéž možno říci o Wickstroemii. W ickstroemia indica má počet | 
haploidní as 22 — 29, diploidní dle W i n k 1 e r a asi 52. Vezmeme-li jako ■ 
východiště druh Wickstrocmia canescens, který má v haploidním stadiu ’ 
chromosomů 9, dostaneme di^permickýni zúrodněním triploidní jádro 
s 27 chromosomy. Abychom dospěli k číslu 52, třeba číslo to asi zdvoj- 
násobnit!. Toho dosáhneme, ])řijmemc-li splynutí dvou jader triploidních. 
W i n k 1 e r i Strasburger souhlasně doznávají obtíže přesného 
stanovení počtu chromosomii u Wicksiroemia indica, čísla 26 resp. 22 — 29 
a 52, resp. 54 — 56 musíme považovat! jen za přibližná. Ta však s naší 
XXV. 
