8 
dální větší než sousední téhož tvaru. Zvlášť často možno zjev tento pozo- 
rovat! u pyramid ^ (112) a i o (331). Na obr. 4. jest to znázorněno pro 
pyramidu q (112) a jsou nahoře plochy ll2 a Il2, dole pak Il2 a II2 
větší. Obrazem 6. jest portrétován zdánlivě hemimorfní krystal čís. 2., 
který jediný vykazoval všechny na vrbaitu zjištěné tvary. Tento obraz 
je kreslen tak, že je dán makrodiagonále směr svislý a brachydiagonále 
směr pravolevý. 
Z pinakoidů jsou a i na všech krystalech vyvinuty, c (001) však 
nejřidší plocha vůbec, neboť byla nalezena jen na jediném krystalu dvakrát 
ve tvaru úzkých signál špatně reílektujících plošek. Brachypinakoid h (010) 
jest na tabulko vitých krystalech plocha nej rozsáhlejší a bývá na něm 
vždy alespoň naznačeno rýhování dle směru brachydiagonály. Toto rý- 
hování není nikdy ostré, skoro vždy však patrné na goniometru, neboť 
plocha reflektuje nejčastěji dva signály, někdy celou řadu v pásmu 
[010 : 001]. Makropinakoid a (100) je obyčejně i u pyramidálních krystalů 
menší než brachypinakoid, často velmi leskl5> a reflektuje někdy výborně. 
Z brachydomat jest jenom d (041) hojnější, vyskytujíc se jak na 
krystalech tabulkovitých, tak i pyramidálních. Celkem bylo pozorováno 
u pěti krystalů a ač jsou jeho plochy vždy velmi malé, jen jako svítící troj- 
úhelníčky nebo uzounké facetty, reflektuje signál poměrně velmi dobře 
a jednotně. Obě brachydomata e (021) a / (035) b3da jen na jednom kry- 
stalu, e velmi úzké, / pak vehni lozsáhlé. Toto reflektovalo celý piuh 
signálů v pásmu [010 : 001] a zastaveno bylo na signál isolovaný dle pra- 
vidla, že v bezprostřední blízkosti reflexů ploch typických bývá světelný 
pruh přerušen. V místě, kde by měl býti signál blízké a pravděpodobnější 
plochy (012) nebyl pozorován žádný ostřejší signál ani zvláštní přerušení 
světelného pruhu. 
Z pyramia je vždy nej rozsáhlejší p (111), která bývá často jakoby 
zlomena nebo rozbita nejčastěji ve dvě, někdy i ve více partií a reflektuje 
pak celé skupiny signálů, z nichž nelze typický vybrati. Velmi časté bylo 
zlomení ve dvě partie, při nichž jedna reflektovala signál p = kolem 
44® 30', jak vyžaduje theorie, druhá mnohdy ještě lepší p kolem 42®. 
Pyramida q (112) je obyčejně vyvinuta plochami menšími a reflektuje 
často dosti nedokonale, skytajíc někdy signály z polohy značně vychýlené. 
Nejlesklejší plochy mívá o (331), ac i u ni nejsou značnější lichylky do 
hodnot theoretických řídké. 
Vlastnosti fysikální. 
Studium fysikálních vlastností vrbaitu bylo značně stiženo nedo- 
statečným množstvím, hlavně však malými rozměry krystalků a proto 
mohly býti zjištěny jen některé vlastnosti a mnohé jen přibližně. 
Štípatelnost pozoroval jsem dosti dobrou dle brachypinakoidu 
b (010). Nahodile vzniklé štěpné plochy u několika krystalů reflektovaly 
XXVI. 
