6 
n. m.) a v jejímž okolí je povrch jeho úplně rovný- K západu zvolna klesá 
až na 177 m. k východu a jihu stoupá, tedy ve shodě s tokem řeky Labe. 
Povrch jeho nikdy nejeví té pohyblivosti jako povrch tarasů labských, 
čímž nejlépe prozrazuje své větší stáří. Okolo Sadské zvláště na jihu města 
dosahuje výšky 190 in (Kaplička, Horní Kersko), dále k jihu ještě poněkud 
stoupne a u vrstevnice 200 m skoro všude přestává pod zřetelným prahem 
tarasu vyššího. Na pravém břehu labském leží na něm Doubrava, Kosto- 
mlátky i Kostomlaty (18-5 ni), kdežto návrší Beránka (190 m) a Zadní 
Čtvrt (192 ni) jsou zbytky tarasu vyššího. 
Usazeniny tarasu zvěřínského jsou rozmanité i scházejí. Poslední dvě 
na pravém břehu Labe jmenované obce jsou na opuce a slinu, což platí 
i o západní části Třebestovic a o obci Pístech. Na východě Kostomlat 
tam, kde odbočuje od silnice nymburské silnice do Kamenného Zboží, je 
založen v tarasu tom v malé vlně as 1 m nad okolím se zdvihající písečník 
0 hloubce 2 m. Pod 40 cm písčité ornice leží písek jemný (zrno y.j s-ž 
1 mm), barvy jasně žluté, zrn dokonale omletých, povrchu mdlého s po- 
vlakem vápenitým. V hlubších polohách střídavě s pískem jemným leží 
písek hrubý. Obsahuje nejvíc omletých zrn {2 mm), zrna větší (3 nim) 
jsou hranatá, částic práškovitých je velmi mnoho a kyselinou silně šumí. 
Některá zima jsou vápencem slepena. Místy se objevují i pruhy písčitě 
slínovité, jichž písek se za sucha v hrudky slepuje a potahuje se vápenitými 
povlaky skvěle bílými ve tvaru přejemné plsti. Pokud se slinu a vápence 
týče, jsou vrstvy ty původu místního, byvše speseny vodami s okolních 
vyšších návrší. Není zde totiž celé okolí přikryto pískem. Hned na jižní 
straně Kostomlat za cihelnou, kteráž ze slinu cihly pálí, je podobná vlna 
v půdě, avšak záleží zcela ze slinu. Také pod obcí není písku. Pod ornicí 
až 90 cm mocnou je řada oblásků často přetrhaná. Kdežto písek v písečníku 
má vzhled poměrně mladý, podobají se oblásky štěrku, který najdeme na 
opuce na kopci Sadském (213 m). 
O složení zvěřínského tarasu na levém břehu labském zprávu dávají 
písečníky v Hradištku, v ,,Borcích“ sadských, písečníky u Velenky, u my- 
slivny třebestovické, u Třebestovic, studně v těchto obcích, jakož i Kersku, 
Sadské a Šemících. V Doubravě jsou studně i 7 m v písku. 
H r a d i š ť k o. Podle ,, Poděbradská'' ®) je v obci ornice 1 m, jem- 
ného písku pod ní 2 m, hrubozrnného 2 m, pak následuje štěrková vrstva 
1 m mocná ležící na slinu (ýó ^^*) opuce. Tyto poměry vládnou ve střední 
části vsi. Na jihu proráží se při kopání studnic písku ještě více. Při po- 
kusném vrtání České Spořitelny ®) u Hradišťka (vrtná díra č. 83 na jv. obce) 
nalezeno 4-5 cm humusu s červeným pískem, 40 cm červenavě šedé, měkké 
8) Kožiše k-Č e č c t k a-B r z á k ; Poděbradsko, I., 1906. Část geologická 
od J. H c 1 1 i c li a. 
8) Geologické poznámkj^ mi učiněny přístupnými Správní radou společné 
vodárny Praze. 
XXV lil. 
