7 
hlíny, 20 cnz podobně zbarveného jemného písku, l()cm temně červené 
jílovité hlíny, 3'25 m šedého písku s oblásky a valouny velikosti ořechu. 
Pod ním v hloubce 5 m teprve začíná tvrdý slin. 
Malý písečník na v. od sadské silnice prořízl kraj zvěřínského tarasu, 
který tvoří práh nad tarasy labskými. Nejvýše spatřujeme písek létavý 
(30c«ř), pak černou hlínu (bývalou prst) s malým množstvím štěrku (moc- 
nost 10 níže žlutý písek s drobným štěrkem (mocnost 50 c;;í), jaký 
jest i v sousedním písečníku as 400 m odtud na západ, a nejspodněji 
štěrk až 6 cm veliký vodorovně zvrstvený s malým množstvím písku. 
Celkem odkryty d'2m. 
Výskyt hlíny zde objevený jest celkem nepatrný a zdá se náležeti 
spolu s pískem jemným, jímž hlína jest přikryta a s nímž se střídá (v prů- 
řezu Českou spořitelnou získaném), k mladším vrstvám tarasu zvěřínského. 
Byl nanesen vodou asi jako vrstvy hlíny u Odrážky a jest též vápencem 
chůd. Pro značnou výši (8 tn) nad Labem nelze ho považovat! za alluvi- 
ální. Vrstvy štěrkové v podloží činí dojem ještě starší než vrstvy hlíny 
a jemného písku. 
Od písečníku východního počínaje šíří se k jihu a jihových xln rovina 
členěná jen nepatrnými alluviálními erosemi, v jichž nejhh:bších místech 
vedou odvodňovací příkopy. Ústí těchto erosí 1‘6 m až 3 m hlubi^ké a na 80 
kroků široké najdeme od popsaného písečníku 250 m na východ. Zcela se 
podobá erosi podél sadského potoka či náhonu mlýnského (umělého), kdež 
vytvořen mezi Sadskou a lesem na severu Sadské velmi plochý (hloubka 
sotva ^4 3. dosti široký (60 kroků) žlab, při ústí jeho pak vznikla strž 
přes 5 m hluboká, uměle v hořejši části pod mlýnem Čelnou prohloubená. 
S a cl s k á. V lese ,,Borky“ od ústí náhonu na západ založen v po- 
sledních letech písečník rozsáhlý. Pod světlešedým pokrovem dílem ne- 
zvrstveným, dílem humusové pruhy jevícím a as 60 ch/ mocným, z části 
původu aeolického, z části však i vodního (obsahujeť štěrk místy až 4 cm 
veliký) následuje písek žlutý střídavě jemnější a hrubší vodorovně zvrst- 
vený. Písek je pruhován zelenavými vrstvami vodu vedoucími, v nichž 
jen se kořeny rozvětvují. Zde onde vyvinuty jsou bílé slínovité, za sucha 
tvrdnoucí lavice tenké i tlustší až 8 cm mocné. Na stěnách jdoucích od 
ssv. k jjz. (s 19° v.) jsou proříznuty pěkně ,, štěrkové ostríivky“, svědčící 
o proudu, který je pošinoval. Toliko humosní vrstv}^ z valné části přesy- 
pové leží nad niveau okolní krajiny (00 — 120 cm), zvlňnjíce ji tak nepatrně, 
že unikají zběžnému pozorování. Teprve o kus dále směrem k náhonu 
mlýnskému mění se obraz, neboť alluviální erosí osamoceny tarn značné 
svědecké kopečky. ^°) Písek přesypové části naší má zrna dosti zakula- 
cená, o průměru as 1 mm, zrn 2 mm velikých je pořídku. Povrch zrn je 
jako poprášený. Živcových zrnek je pramálo. Zde onde vyvaluji se zbytky 
kulturní (střepy). Naplaveny, světle červenavý písek v podloží přesypu 
i®) Viz studii autora 1. c. str. 22. 
XXVI n. 
