razilo se v ssuti opukové na sloj písku nepatrnou (celková mocnost as 
30 cm). Nové údaje tyto docelují obraz již r. 1909 podaný autoremd^) 
Vrstvy horní se sliněni i vrstva humusové hlíny s jemným pískem v nad- 
loží činí dojem vrstev menšího stáří než písek se štěrkem a štěrk pod nimi. 
Má tedy zde taras zvěřínský charakter akkumulační, spočívaje na tarasu 
starším. Hrubé oblásky na vrstevnici 190 m jsou podle všeho splaveny 
s temene vrchu Sadského. K usazeninám zvěří nským patří i ?labá vistva 
(50 cm) se slínem v okolí hotelu i žlutá hlína tamtéž (30 cm), z nichž prvni 
lze sledovat! na jz. až do „Dílu”, kdež se střídá pod ornicí slin s jemným 
pískem. Podobné lze zjistiti místy i na j. vrchu Sadského. Mezi Kapličkou 
a slínovým vrškem na z. uložena jest pod ornicí hlína. 
Ta se ukazuje též u Třebestovic, kde v čís. 59 při kopání studně 
proražena pod vrstvou štěrku as m mocnou (štěrk zvící husího vejce) 
hlína načervenalá velice písčitá, kyselinou nešumící, štěrkem pomíšená. 
Lože pokračuje odtud na jv. Na vodu přišlo se v ní v hloubi 7 m, kdy ko- 
pání zastaveno. V témže čísle v středu zahrady (20 m na s.) objevili pod 
ornicí na 5 m písku, pod ním 50 cm slinu a opět písek. Odtud 250 m na z. 
v studni sušárny na čekanku (199-5 m n. m.) odkryty až do hloubky 9 m 
jen vrstvy hrubého písku, s nímž střídají se v horní polovině pruhy oblásku 
velikosti lískového ořechu a vrstvičky slinu. V hloubi 4 m prokopali vrstvu 
železitého slepence o mocnosti 20 oii. Nejhlouběji leží písek povrchu méně 
čistého s hojnou slídou a Štěrkem. Celkem jsou vrstvy vodorovné, slabě 
zvlněné. S písky žlutavými střídají se rezavé o mocnosti 2 cm. Hlubší 
vrstvy bez slinu a hlíny nalezneme dále k jz. ve vyšším tarasu i nelze jich 
počítat! k usazeninám zvěřínským. Vrstvy vyšši pak činí dojem nánosu 
svahových. 
Na sz. a s. Třebestovic vystupuje opuka na den, jsouc přikryta jen 
hlinitou ornicí se štěrkem (studna v domě Němečkově na západ od stráž- 
ného dcmku); balvan opukový při cestě od Kapličky prozrazuje podzemní 
opukové návrší, jež postupuje odtud na západ do Kerska, kde v lovčím 
domku (197 m n. m.) pod vrstvou písku 1 m mocnou objeven slin a opuka. 
K e r s k o. Na východním kraji u myslivny třebestovické jsou za- 
loženy tři písečníky 2-5 až 3m hluboké. V obou východních je nejvýše 
písčitá prsť (20 cm) se zrny křemennými černě zbarvenými, jež v pruzích 
a lalocích vniká do písku ve spodině, který je žlutý a jemný s hojnými bí- 
lými zrny živcovými a štěrkem 1 — 3 cm velikým. Pod vrstvou touto as 
30 cm mocnou leží podobný písek bez štěrku se zrny dokonale zaoblenými 
(90 cm) a ještě níže rezavý písek se zrny hydrátem železitým povlečenými 
a s hnízdy písku bílého. Bílý písek obsahuje práškovité součásti, ale také 
kaménky až 5 mm měřící, většina zrn však jest 0-5 mm v průměru. Povrch 
i'*) 1. c. str. 2. 
Údaje o studnách v Kersku a celkové povaze půdy pocházejí většinou 
od lesního úřadu J. J. knížete Hohenlohe-Schillingsfúrstu. 
XXVIII. 
