10 
jejich je čistý, velká jsou dosti hranatá, červené živce mají ostré obrysy. 
Také nalézáme slídu a hrudky pískovce s tmelem hlinitým. K jihovýchodu 
stávají se vrstvy rezavého písku pevnějšími, jsou zvlněné jako okruží, 
obsahujíce úlomky živce až 1 cm veliké a štěrk z pískovce permského. Zrna 
křemenná mají zaoblená i hranatá. V písečuíku na sever od silnice přímo 
proti myslivně je pod prstí (20 cm) vrstva písku s oblásky (20 cm), rezavě 
žlutý písek (20 cm), rezavá tvrdá ,,slejvavka“ (4 — 7 cm) obklopená žlutobílým 
jemným pískem (10 — 20 cm). Nejdoleji je hrubší písek (30 cm) proložený as 
5 pruhy slepence střídavě s pruhy drobného štěrku mancího sotva 1 cm 
průměru. Veškeré písky ty nechovají vápence. Obsahujíce veliké množství 
slepence železitého zdají se mi starší tarasu zvěřínského. — Malý opuštěný 
odkliz písku je u bodu výškového 183 ni. Je as 1 m hluboký a obsahuje 
jemný písek. Na sever od silnice povrch zvolna klesá k vrstevnici 180 ni, 
za níž je taras zvěřínský pokryt slabou vrstvou alluvia, zvláště v místech, 
kde se druhdy rozkládal veliký rybník kerský, jehož hráze až 4 m vysoké 
jsou dosud na západě a severu zachovány. Na jz. a j . Hradišťka jsou 
v n’ch zalež ny d\a nepatrné odklizy písku a 1 líny (obr. 1. P, H). 
Písčito hlinitá půda je za počasí mokrého mazlavá a úplně nepropustná, 
v létě přespříliš horká. Za trvalého sucha vzniká z ní spraš, kterou vítr 
daleko odnáší. V studni myslivny hradišťské je nahoře 30 cm písčitého 
humusu, pod ním 1 m mocná vrstva čistého písku, pak slin. 
Laločnaté záhyby vrstevnic v Kersku, zvláště vrstevnice 180 m 
a 190 m svědčí, že erose i akkumulace, jež zde vybudovala taras zvěřínský, 
postupovala hlavně od jihu k severu a východu. Teprve poblíž Labe 
v směru Sadského vrchu je směr erose namířen od jv. k sz. Vrstevnice 
180 m vysílá k s. tři laloky, vrstevnice 190 m rovněž tři menší k s. a jeden 
mohutný 3 km dlouhý k východu. V studni hájovny u Velenky je při po- 
vrchu na 1 m písku bílého, pod nímž leží slin bílý, pak modrý a v hloubce 
5 m opuka. As 500 m na jih od výškového bodu 189 ni vrtala Česká spo- 
řitelna (č. 184.) a zjistila 25 cm humusu, 95 cm žlutého písku se štěrkem 
velikosti ořechu, pod nímž následoval šedý slin do hloubky 5T m a modrý 
slin, jenž v hloubi 8-5 přešel v opuku. (V. cl. 85. na obr. 1.) Podobná 
mocnost diluvia jest i v celém severozápadním cípu horního Kerska, všude 
písek s drobným štěrkem malého stáří, příslušný k akkumulačním členům 
tarasu zvěřínského. 
Mohutnější usazeniny zjištěny vrtáním České spořitelny u Semic. 
Vrtná díra č. 82 (viz obr. 1.) proráží postupně 25 cm jemného rezavého 
písku hlinitého, 1-25 m žlutého jemného písku, 65 cm černého bahna, 
35 cm černošedé hlíny se štěrkem zvící ořechu, j:>ak v hloubce 2-50 m opu- 
kový slin. Vrtáním č. 81 zjištěno 20 cm hlinitého jhsku s trouchem, 1-70 m 
podobného písku bez troucím a 2-50 m šedého štěrku zvící ořechu s pískem. 
Pod ním v hloubce 4-40 m nalezen slin namodralý. 
Velenka. V obci (195 ?;ř n. m.) vystupuje opuka na den. V zářezu 
nové silnice k Dobřejovicům těsně u Velenky je přikryt slin vrstvou oblásků 
XXVilT. 
