13 
na hůře Přerovské na úbočí severním, kde lze pozorovati nrohntné vrstvy 
písku (193 — 222 wi n. m.) vyššímu tarasu náležející a pod nimi stupně. 
^'šnde dobraly se vody až k opukovému nebo slínovitému jádru vrchu. 
C) Taras třebestovšcký. 
Taras tento jest dílem zřetelným stupiiěm, dílem — na místě býva- 
lých jesepů a svahových nánosů — povloviiým svahem oddělen od nižšího 
tarasu zvěřínského. Památné jest, že nejeví tak značného spádu jako 
tento, ale že v rozsáhlé oblasti začíná přibližně na vrstevnici 200 m, kde 
téměř všude jeví se náhlé stoupání hustším šraífováním vyznačené. Velmi 
hojné jsou zbytky jeho jako kopce okrouhlého i laločného obrysu, též jako 
tabule přiléhající k stupňům vyšším se jeví a tu ovšem spíše zachoval 
svoji výšku než ve ,,svědcích“, kde kolísá výška až i o 10 m. Spatřujeme 
jej za Labem v návrší Beránce (190 /«), u Velelib (199 m) a Kovanska 
(191 m), odkudz pokračuje k Budiměřicům, Koutu (197 m), Pátku (191 m) 
a dále k Odřepsům, kde splývá s výběžky OŠkobrhu. Přestoupí Cidlinu 
u Kanína (196 in) a zatáčí se k Oseku (196 in), aby za Labem vytvořil 
rozsáhlý terén s obcemi Klukem (194 m), Osečkem (191 m), Sokolčí (193 m) 
a Klípcem (195 m). Na severovýchod tohoto pásma je povrch půdy o 11 m 
snížen v taras zvěřínský právě tak jako na druhou stranu k Labi. Teprve 
potom opět půda stoupá a to pravidlem náhle na vrstevnici 200 m. 
Nazval jsem taras podle obce Třebcstovic, od níž na jihozápad v čet- 
ných písečnících jest dosti dobře odkryt. V písečníku Kvizově poblíž su- 
šárny na čekanku (za profilem trati dráhy 3-6 km) jest uložen štěrk za- 
oblený až 3 cm veliký ve vrstvách mírně zrdněných, množstvím štěrku se 
lišících. K členění přispívají proužky rezavé. Nahoře diskordantně pod 
úhlem 15? prostupuje vrstvička slínová, svědčíc ještě poslednímu zbytku 
svahového nánosu zvěřínského. V písečníku poblíž profilu 3 km leží pod 
písčitoir prstí sotva 30 cm mocnou na 60 cm bělavého písku. Největší 
oblásky jsou v něm nahoře, měří až 6 cm. Pod ním je 120 cm písku rezavého, 
železitým slepencem tmavěji pruhovaného a čočkovité vložky oblásků 
chovajícího. Vrstvy jsou celkem vodorovné, ač nescházejí počátky 
zvrstvení křížového. Oblásky jsou dílem omleté (rula, žula, křemenec, 
pískovec křídový, buližník), dílem málo omleté (slepenec s železitým tme- 
lem), dílem i ostrohranné (fyllity, břidlice a červené pískovce permské). 
Rula je dvojslídná s narůžovělým živcem, žula má živec červený a zcela 
se rovná žule u Hrstkova, křemenec je šedý i červenavý, také amfibolit 
zvětralý se vzácně objeví. V písečníku u profilu 2-8 km (800 m na jih od 
Třebestovic), jenž je nej rozsáhlejší a měří asi 100 ve čtverci, pozoru- 
jeme na stěnách až m do hloubky vedených zase nejvíc štěrku nahoře. 
Štěrk ten je patrně zbytkem odplavených vrstev vyšších. Vrstvy jsou 
značně zprohybané, celkem však vodorovné. Písek žlutý a rezavý střídají 
XXVIII. 
