14 
se ve vrstvách as 10 cm mocných. Písek z hloubky 2 m je štěrkem drobným ■ 
pomíšený, zrna jsou zcela omleta a velmi čistého povrchu. Obsahuje dosti 
slídy. V hloubce 4 m objevují se vrstvy silně vlnovitě zprohýbané (obr. 4.), 
šířka vln 60 cm, hloubka 30 cm. Ukazrpí se hlavně na stěně severní a jižní, 
ač i na západní na jednom místě se zřetelně rýsovaly. Kdežto vrstvy horní 
záležejí z písku hrubšího, proloženého 
pruhy oblásků 3 — 6 cm velikých, tak 
že v nejhořejších nelze již ani vrstev 
rozeznati (obr. 4. B). objevují se 
v hloubce 4 m (obr. 4. E) pruhy ne]- 
jemnějšího žlutavého písku (zrno okolo 
0-3 mm) z čistých bezbarvých zrn 
křemenných, bílých zrnek živcových 
dosti hojných, černých a hnědých 
zrnek turmalinových a ]. Slída schází. 
Zrnka jsou vesměs omleta. S nimi pak 
střídají se pruhy ,,slejvavky“, jejíž, 
zrna jsou slepena hydrátem železitým 
(jiného rozdílu není), a jako třetí 
vrstva pruhy s oblásk}^ mnohem 
drobnějšími než nahoře. Toto trojí 
souvrství tvoří vlny, při čemž jest 
na vrcholku antiklinal tolik oblásků, 
kolik na spodině sjmklinal. ATstvy, 
jež přecházejí přes vlny, jsou v celém písečníku nejrovnější. V cípu jiho- 
východním a na stěně jižní jsou vrstvy železité (C) zvlášť mocně vyvinuty. 
Jinde sotva několik cm mocné zduřují zde v několik dm a probíhají 
jako zkadeřené. Vznikly dodatečně, neboť místy tvoří i miniaturní 
překocená sedla, ač vrstvy v nadloží i podloží jsou zcela vodorovné. 
V střední části stěny jižní lze napočíst! nad \dnami spodními na 
17 pruhů (as 1 dni mocných) s oblásky menšími než 2 cm, střídajících 
se s pruhy bezobláskovými. Nad nimi jest vrstva přes 1 m mocná bez 
zřetelného zvrstvení a s oblásky i valouny 3 až 4 cm velikými skoro bez 
písku. Vrstva ta, jak již řečeno, vznikla vyplavením písku, když koncem 
akkumulace se zas probudil}^ síly erosní. Má nestejnou mocnost, tvoří 
i sedla, pod nimiž jsou pruhy štěrkové přetrženy a vzhůru a k východu 
vlečeny. Zvlnění vrstev v hloubce 4 m sotva lze vysvětliti jinak než tlakem. 
Štěrk je týž jako v písečníku předešlém. Písečník u profilu 2-6 km je opu- 
štěný a nic nového nepodává. Celková mocnost vrstev třebestovických 
pozorování přístupných obnáší 12-2 m (hej vyšší bod písečníku u profilu 
2-8 km je totiž 203-2 dno studně sušárny na čekanku 191 7?j). Taras 
ten pokračuje na z. k Dobře jovicům. 
Milčíce. U triangulačního bodu 199 m jeví se v písečníku Vozábově 
tento profil ^’rstev. Pod černou písčitou ornicí (40 — 80 cm) vápencem 
Obr. 4. Severní stěna písečníku u pro- 
filu 2-8 km v Třebestovicích. A šedá 
písčitá prsť, B štěrk, C písek s hrubým 
štěrkem (3 — 6 cm) proložený pásy reza- 
vými, D žlutý písek, E vrstvy?- písečné 
a obláskové vlnovitě zprohýbané. 
XXVIII. 
