15 
bohatou leží slepenec železitý (20 cm) složený z oblého štěrku až 4 cm veli- 
kého, pak žlutočervená jílovitá hlína (10 cm) s povlaky vápenatými a zá- 
rodky cicvárů, také však s partiemi písčitými a kaménky až 7 mm měří- 
cími. Potom následuje as 90 cm tužších písků proložených vrstvami drob- 
ného štěrku a konečně opět 90 cm písku podobného, ale zcela sypkého. 
Vrstvy jsou nepatrně skloněny k jv., dolní mez ornice však jest zcela vodo- 
rovná. Písky mají barvu žlutou a rezavou, jsou v’elmi čisté, zrna jemného 
(0-2 — 0-5 mm). Jen nejjemnější písek z hloubi 2-7 m šumí poněkud kyse- 
linou (zrno 0-1 mm). Štěrk je výjimkou ostrohranný (rula), obyčejně omletý 
i zakulacený (červený pískovec permský, bulížník, břidlice amfibolitová, 
šedý křemenec a j.). Jako v Třebestovicích i zde jsou v horních vrstvách 
patrny malé poruchy. V stěně východní je vrstva hlinitá přetržena a po- 
kračuje o kus dále 3 dm níže. Tu také zabíhá shora proud štěrku téměř 
kolmo dolů. V jižní části písečníku je mnohem více štěrku a jest drobnější. 
Zvrstvení křížové je v písku horním zřetelně vyznačeno. Pro značný sklon, 
písčité vložky a štěrk, jež obsahuje, nutno považovat! zdejší hlínu za pře- 
místěnou a silně zvětralou spraš. 
Odtud na j. a jz. vystupuje taras třebestovický v největší rozsáhlosti, 
maje tvar plošiny skoro úplně rovné. Větší odkryty jsou u Tatcc. Poblíž 
výškového bodu 207 vi na sz. Tatec je písečník jdoucí do hloubky 1-3 m. 
poblíž stejně vysokého bodu na sv. téže obce i těsně u obce jsou dva píseč- 
níky, jež oba mají 4 až 5 m hloubky. Písek je rezavý, nečistý, se zrny se 
slepujícími, výjimkou ve spodině bílý. Štěrk je hranatý, málo omletý 
a záleží ze žrdy s červeným živcem, ruly tence páskované, zelené břidlice 
permské mnohem lépe zachované než severněji bylo lze pozorovat!, perm- 
ského slepence s tmelem železitým i jílovitým velmi hojným, křemence 
šedého a světle páskovaného a j. Štěrkové polohy střídají se s pískovými 
ve zvrstvení křížovém. V prvním písečníku převládá červený štěrk žulový 
a v hloubce 1 m táhne se proužek černý povlaky vadu zbarvený. Štěrk 
tu dosahuje velikosti až 15 cm. V ostatních jsou černé proužky nejspodněji. 
V obci samé proniká se při kopání studní vrstvorr 5 vi písku do slinu a opuky. 
Podobně jest na s. Hořan (v studni mezi strážnými domky 6 m písku, 
pak slin a opuka). Okolnost, že zde nabývají převahy v štěrku určité 
horniny permské a že je štěrk většinou hranatý až ostrohranný, svědčí, že 
se blížíme místům, odkud hmota na taras třebestovický vzata byla. 
Uprostřed tarasu zvěřínského zachovaly se erodované zbytky vyššího 
tarasu třebestovického mezi Semicemi a Hraclišťkem, v lese ,,Boru“ u Zvě- 
řinka, na čtyřech místech na západě Sadské a u bodu 197 m v horním 
Kersku. U Sonic je to oblast velmi jemného písku. Jest zde jediný táhlý 
a velmi nízký kopec, který poněkud připomíná scenerii sadského ,,Boru“; 
v něm otevřen jest písečník s načervenale žlutým, čistým pískem bez 
štěrku do hloubky 1-6 m. Od zrn práškovitých (sotva Q-Olmm) jsou za- 
stoupeny všecky velikosti po 3 mm. Práškovitá zrnka jsou stejně hojná 
jako hrubší, mezi nimiž zrna 1 mm veliká mají převahu. Zrnka křemene 
XXVIII. 
