22 
vápenatého v proužcích bez písku, proužky s pískem toliko 8-43%. Také 
zde se objevuje cicvár a příkrov as j/£ m mocný z červenice. V nejspod- 
nějších vrstvách bez proužků písečných podařilo se J. Petrbokovi 
nalézti tři druhy plžů z kruhovky (Helix hispida, Helix tenuilabris, Suc- 
cinea oblonga var. elongata) a kromě toho ještě CaecilianeUa acicula Můll. 
(oblovka šídlovitá), Helix (Xerophila Held.; Striatella West.) striata Můll. 
(hlemýžd rýhovaný, dosud žijící u St. Boleslavě i j.). Pupa columella var. 
nova, Vcrtigo sp. a Pupilla nmscorum Můll. 
Také v cihelně Tobiášově mezi Poříčany a Klučovém (,,v obci“) 
setkáme se s hlinami přemístěnými, ale také s hlínami na původním místě. 
Na stěně severovýchodní as 3)4?^^ vysoké (228 n. m.) je pod ornicí 
vrstva červenavé hlíny s o hlásky až 3 cm velikými odpovídající červenici 
předešlých cihelen, pod ní bělka bez oblásků s pruhem cicvárů, obsahující 
rrhličitanu vápenatého 20-35%. Je načervenale žlutošedá, za sucha se 
rozpadá v moučku, která je mezi prsty drsirá a jeví hojné stopy slídy. 
V hlíně té jsem zjistil drobnohledem ze všech hlin popisovaných nejvíc 
zrn ostře hranatých, jež místy v ní zcela převládají. Zkouška vzatá 
z hloubi 1 m pod povrchem obsahovala jemné hlinovky (pod 0-01 mm) 
13-1%, prachu (mezi 0-05 — 0-01) 45-1%, ostatek byl písek se zrny 
většiirou 0-06 mm, zrnka slídová nrěřila 0-2 mm. Hlínu tu lze prohlásiti 
za spraš na původním místě. Hlína červená nad ní sbaluje se za sucha 
v drobné hranaté hrudky. V ní převládá písek práškovitý o zrnech sic 
hranatých ale omletých. Uhličitanu vápenatého má jen 1-19%. Naplavena 
byla podle všeho na lože sprašové. Pod spraší spatřujeme zelenavý 
velice nerovný, asi 18 cm mocný pruh zeleného jilu permského s kusy lupků 
permských, který na severozápadním konci stěny r. 1909 jako antiklinála 
s irralým vržením (as 'I dm) ozdobně vystirpoval a nyní odklizem poněkud 
rozrušen jest a také V}^soko se octl, přikrývaje pe; mské slepencové sedlo.^^) 
Na stěně jihozápadní (232 m n. m.) je pod ornicí písčitá hlína, pod ní 
rezavý písek, pak hlinitý písek šedý a docela vespod na konci severo- 
západním této stěny písek žlutý, velmi čistý. Tento písek má zrna 
zakulacená hlavně křemenná a živcová, živcových 30%. Velikost zrn 
jest asi % '^nm, zrn 2 mm je velmi málo. Veškery vrstvy tyto mají 
obrysy laločnaté a sklánějí se, vrstvy písčité hlíny vyjímaje (jejíž povrch 
je přibližně vodorovný), do údolí. V červené hlíně nalezl J. Petr bok 
plže Helix sřrigella Dr., Helix ohvia Hartm., Helix fyidicum Midi., Helix 
hortensis Midi., Helix hispida L., V allonia sp. 
Původním zdá se býti lože bělky na západě Tatcc, jež obsahuje 14-02% 
uhličitanu vápenatého. Stejné množství (13-26% až 14-18%) obsahiijí 
i splavené vrstvy na jz. obce Chrasti a v obci samé. Lze je sledovati pod 
vrstevnicí 230 ai v zářezech cest, jež s Horky (na j. Chrasti) vedou 
dolů do obce. Hlina má mocnost 2 7ii, pod blinou je na 3 m písku se 
Zde jsem viděl zaoblený žokovitý balvánck bnližníku 40 cm dl. 
XXVIII. 
