23 
Štěrkem na opuce. Také mezi obcí tou, Dohřej oviccmi a bodem 217 (na 
sz. položeným) je pod ornicí 30 cm mocnou na 40 cin červené blíny 
a 10 — 20 cm štěrku s pískem na slinu. Podobné výskyty červenice, jež 
asi zvětráním bělky povstala, jsou i pod ,, Vinicí'" na západě hřbitova 
klučovskélio a mezi Chrasií a Poříčany v hlubších zářezech na den vy- 
stupující, na tomto místě na slinu, na onom na slepenci peimském. 
V cementárně Hi'ovdově v Poříčanech (210 m) je sled: ornice 00 cm, 
červenice 20 cm, bělka více méně písčitá 30 cm, pak slin a opuka. 
Mohutné lože hlíny proniklé vrtnou děrou č. 185 u lesa Mračenic na 
jz. Velenky o celkové mocnosti 8-4 m (i s hlinitým pískem v podloží 
a vápenitým pískem v nadloží) je snad stejného stáří. 
Kromě hlín splavovány byly na taras třebestovický i písky a štěrky, 
čehož nejlepší doklad poskytuje písečník Hroudův na ,,Šeňarku“ severně 
Poříčan, jehož písky spouštějí se asi na bývalou úroveň tarasu třebestovi- 
ckého. V severní části písečníku jeví vrstvy sklon 3*’ k jv., obě stěny jižní 
při hlubokém vjezdu ukazují spád vrstevných průřezů dole 5® a nahoře 
až 150 p t. j. do kotlinky. do níž se návrší ,,Na šeňarku“ snižuje. Písky 
a štěrky jeho náležejí vyššímu tarasu (hořanskému) i bTidou tam popsány. 
E) Taras hořanský. 
Nej dokonaleji je vyvinut na veliké plošině (233 — 246 m) mezi Ko- 
řány, Poříčany, Žhery, Klučovém a Lstiboří, také na Horce u Dobřejovic, 
nejlépe odkryt ve velikých písečnících na západě Hořan při silnici poří- 
čanské. Jiné veliké odkryty jsou jižně Žher (230 w), severně Lstiboře, 
jihovýchodně a východně Klučová, jižně Chrasti (243;;?) a na jmenovaném 
již ,,Šeňarku“ (227 m) na Pískovém vrchu u Poříčan. Jak již výšková čísla 
ukazují, je nezřetelně rozčleněn ve 2 stupně, nižší severní a vyšší jižní. 
Plošina je na západě omezena kaňonem Všembery a na východě po- 
vlovným 20 m vysokým stupněm se snižuje na taras třebestovický u Tatec. 
Podobná avšak daleko více snesená plošina jest i od Tatec na východ 
,,U bažantnice“. Plošina hořanská přikryta jest pískem a štěrkem ležícím 
na slinu a opuce a jen v jižní polovině na permském slepenci. Místy 
objevují se pruhy a také zaoblené okrsky hlíny bělky na př. mezi Žhery 
a Klučovém, na severozápadě Hořan a na dvou místech východně Klu- 
čová. Oba poslední výskyty asi souvisí se spoustami svahových hhn 
poříčanských na hoře popsaných, podobně jako se zdá i o pruhu hlíny na 
sz. Hořan, v jehož prodloužení jsou kruhovky. Měli bychom tak zachovány 
zbytky drah, kudy se braly kalné nánosy hlinité. Stáří hlin jest ovšem 
menší než stáří tarasu pod nimi. V samotných Kořánech není odkrytů. 
Podle starosty J o u z y je sled vrstev: 30 — 1-50 cm ornice, 2 — 4 m 
hlíny, pak slin opukový na hnědám jílu permském. 
XXVIII. 
