až 10 ni a na j. v písečníku Svačinově. Jižní stěna písečníku Martinova 
má nad pískem křížově zvrstvenýin a celkem vodorovně uloženým pruh 
hlíny bělky 130 cm mocný, směrem do údolí (na západ) vykliňující, 
rozhraní obou má nepatrný sklon do údolí sotva 2®. Sklon tento, postou- 
píme-h k severu, se stává příkřejším, tak že v písečníku Zourkově již 
obnáší 16® do údolí. Povrchový sklon je menší i vzrůstá zde mocnost 
bělky do údolí.'^®) Tato diskordance nejlépe svědčí druhotnému uložení 
hlíny té, jež obsaiiuje 10-89% uhličitanu vápenatého. Červená hlína 
nad ní obsahuje jen 0-71% téhož uhličitanu. Jako u Žher i zde je rezavý 
písek v horní části stěn. V písečníku Turnově (231 m n. m.) odtud na 
západ téměř na samém příkrém svahu údolním založeném, 80 kroků 
dlouhém a 5-5 m hlubokém je rovněž písek uložen vodorovně a jest štěrkem 
nejbohatší v dolní polovině stěn. Při dně spatřujeme na 1 m jemného 
písku nejdoleji i rezavého a rudého, ležícího na jílu permském. Zde vyko- 
pány balvany omleté i ostře hranaté až 70 cm velike, náležející rule, žule, 
buližníku, fyllitu, břidlici perm- 
ské, křemenci a j. Severní roh 
písečníku proťal nahoře pruh 
bělky as 1 m mocný, jižní konec 
však, kde vchod jest, pronikl 
vrstvou hlíny přes 3 m mocnou, 
záležející vlastně z 5 vrstev rfiz- 
nících se barvou. Jsou to shora 
dolů: 1. žlutavě šedá, 2. žlutavě 
tmavošedá, 3. žlutavě šedá, 
Obr. 5. Písečník Tumúv u Klučová. 
Hlíny bývalého válu se svahovou hlínou 
v podloží (I — V) a štěrk {A) nad pískem 
tarasu hořanského {B). Dole písek rudý 
a pruhy zbarvené rudou manganovou. 
4. červenavá, 5. nahoře tmavá, 
dole žlutavě šedá (obr. 5.). Hlíny 
ty mají značný sklon do údolí, 
ač o kus dále se umenšuje a jsou, 
vyjma nejspodnější tělku, zbytkem hradištního valu.^J Také štěrk 
pod nimi není na místě původním, ale byl sem s vyšších míst splaven. 
Hranice mezi ním a vodorovně zvrstveným pískem v podloží je nepravi- 
delná, místy jsou sklony stupirových sestirpů až 35®. Dole je písek rudý 
s proužky černými zbarvenými vadem. Písečníky tyto mají v podloží 
slepence, jíly a lupky břidličné zelené a červené o směru vršte vném 
s. 26® — 35® v. a sklonu 15® — 17® v. Nad nimi však neleží diluvium bez- 
prostředně, ale vkládají se červené a namodralé zelené vrstvy diskor- 
dantně, majíce uložení téměř vodorovné. Záležejí z jílu a ostrohranných 
úlomkfi permských hornin. Patrně byly uloženy po zvednutí vrstev 
permských, anebo vznikly dodatečným rozdrobením povrchu permského 
2®) V hlíně této není ani stopy po plžích, také po devět let nenalezeno kostí. 
Majitel nalezl tam rohy beraní, kosti tuří i j. a zbytky kulturní (provrtané 
kostí, přesleny z doby po XII. stol. a střep hrnce). Nálezy určil J. Kafka. 
XXVIII. 
