28 
jenž trochu písku chová, jeví se jako vložka 100 cm mocná i mocnější mezi 
vrstvami slinu. Dolní kraj štěrku vniká clo slinu v podloží až 40 cm 
hluboko (v odstavcích nal50c;;ř), čímž vzniká ozdobná linie laločnatá. 
Místy jsou do slinu vmáčknuty pruhy štěrku, jejichž útlé konce jsou ve 
směru úbočí několik dm vlečeny. Někde chovají tyto vlečené pruhy i jemný 
písek. K vrcholu cesty se horní slin vytratí a štěrk s pískem vzroste na 
1-5 m, aby náhle přestal zcela nahoře (obr. 6.). Tu právě na spodu jeho 
na se upozorňuje pás hlíny bělky přimíšeným trouchem tmavé a obrysů 
hadovitě zprohýbaných. Jinde kryje usazeniny diluviální, ale zde se octla 
pod nimi. Byvši odkudsi shora uchopena proudem, byla do kotlinky 
v úbočí splavena a pak přikryta štěrkem, jenž dříve spočíval pod ní. 
Činností denudační vysvět- 
luje se, že na kopci Sadském, 
Horce u Dobřejovic, hůře Semické, 
Přerovské a jiných osamocených 
kopcích opukových nalézáme jen 
zbytky štěrku a písku po býva- 
lých jistě mohutných tarasech. 
Ne jiného původu jsou i stupně, 
jež na vrcholu některých pozoru- 
Obr. C. Hlína v podloží tarasu hořanského jeme. Na kopci Sadském se po- 
severně Dobřejovic. H slin, B hlína ,,bělka“, valuje křemenec, buližník i rula. 
C štěrk s pískem, Dornice. Výška stěny 2-9 wí. Qblásky jsou velikosti 5 — 10 cm, 
vzácně až 25 cm. Bývají též do 
slinu (až 70 cm hluboko) zabořeny a povlečeny povlakem vápenatým velmi 
houževnatě utkvělým, také zde onde v ,,úpadech“ i bohatě nahromaděny. 
Na jižním úbočí pod kostelem sadským jsem nalezl oblásek 8 cm veliký 
170 cwř hluboko pod naplaveným slínem uložený. Na Semické hůře je štěrk 
vzácný. Cestou z obce Semic až na vrchol jsem napočítal jen 8 obláskň 
(4 — 6 cm velikých) . Hojnější jsou na hůře Přerovské (hoře Bílé) , kde spatříme 
zvlášť na s. vrstvu obláskň nesouvislou pod písčitou ornicí. Jest pozoru- 
hodno, že opukové kopce v Polabí středním přes 230 m čnějící (Břístevský 
se zříceninou 232 m, Horka z. Dobřejovic 232 — 235 m, Přerovská hůra 
234 m a j.) jsou zakončeny plošinou s krajem až ostrým, kdežto kopce nižší 
(hůra Semická 224 m a kopec Sadský 213 — 214 m) jsou zaobleny. Poněvadž 
ve výši okolo 237 m se rozkládá taras hořanský, ]sou patrně oblásky na 
kopcích těch zbytkem jeho a vrcholy jejich představují zbytky či svědky 
erosního stupně,- na nějž se taras hořanský ukládal. Vyšších tarasů zde 
není, najdeme je mimo teién popisovaný. 
Oba zaoblené kopce o výšce 214 — 224 m nepatří ovšem přímo stupni 
hořanskému, ale byly z něho vypreparovány mladší erosí. Plody její jsou 
ještě východní cíp Šeňarku zvaný Hnojkovec (216 m) a východní cíp Horky 
Dobřejovické (219 m) Není na nich osobitých usazenin, ]ež by opravňo- 
valy (v popisované oblasti) uznati je za zvláštní taras sadský rovnocenný 
XXVIII. 
