29 
s ostatními, které vesměs obsahují usazeniny více méně mocné a poněkud 
různé a jsou zřetelně odděleny podložím, jež na den vychází ve stupňo- 
vých sestupech jejich. 
Po usazení tarasu hořanského snížen byl povrch o 35 m i více téměř 
všude, kam erose zasáhla. Spolu s maeanclry překládaly vody i celé ře- 
čiště svoje k jihu právě tak, jako za alluvia lze pozorovat! a odstraňo- 
valy svědky povrchu bývalého. Kopec Sadský má na vrcholu vlastně 
2 stupně, vyšší s kostelem 213‘8 w a bodem triangulačním 21.3 tu, nižší nad 
Slánkou 200 m, jež jsou nejlepšími doklady ponenáhlého snižování. Stupně 
obdobné stupňům těmto jsou i na hořanských stráních nad rybníčkem, 
naproti hřbitovu klučovskému i na hůře Přerovské zvlášť na z. Stupně 
tyto náležej’ jako ranná erosní stadia do doby mezi uložením tarasu hořan- 
ského a třebestovického. 
Výsledky. 
v otevřené krajině, jakou je střední české Polabí, ustavičně měnily 
vodní proudy svoje koryta a přemísťovaly staré nánosy znova a znova. 
Tím vznikla směs, která velice znesnadňuje studium, o jehož zdárném vý- 
sledku i pochybnosti předem byly vysloveny V popisované části Polabí 
však lze orograficky i tektonicky rozlišiti čtyři tarasy různé stářím: taras 
nejmladší, zvěřínský, třebestovický a hořanský. Povrch tarasu nejmlad- 
šího je nejvíc zvlněn, kdežto povrch starších, pokud není erosí rozbrázděn, 
je klidnější, až i úplně rovný (zralý až i starobný). Taras nejmladU uložen 
jest hlavně mezi hraničními čarami Labe a jeho přítoků. Všude tam, kde 
naposledy byl výsep (Prallhang), oddělen jest taras ten zřetelným stupněm 
od tarasu vyššího a na místě protějším, bývalém jesepu (Gleithang) spatřu- 
jeme taras uložený, jehož písek má menší počet živco^'ých zrnek než písek 
vyšších tarasů. Je to ve shodě s okolností, že vyšší tarasy nebyly přine- 
seny z rozsáhlého poříčí, ale že jsou původu hlavně místního pocházejíce 
z permu, jehož pískovce obsahují mnoho živce. Také obsahuje písek ta- 
rasu nej mladšího více tmavě zbarvených zrnek. Štěrk jeho je ze všech 
nejčerstvější. Zvrstvení je hlavně křížové, s pískem se střídají lože napla- 
vené hlíny, vápencem chudé a povrch je členěn ve dva stupně. 
Taras zvěřínský má povrch rovný, stupně maeandrň dávno zmizely 
a jen rozsáhlejší a nepatrně vysoké vypnuliny povrchnímu pozorování 
skoro unikající jej člení. Lépe jest ovšem rozčleněn mladšími erosemi pří- 
toků labských. Vrstvy písku a štěrku jeho jsou proloženy slínem splave- 
ným s blízkých návrší křídových, místy i černou hlínou (Semice, Sadská) 
Srov. Laube : Wasserversorgungvon Prag iind seinen Vorovten. Sitzungsb. 
d. V. Lotos, 1899, str. 2.56. 
XXVIII. 
