3) 
a červenou hlínou jílo vitou (Hradišťko, hotel sev. Sadské).^'-^) Naneseny 
byly zajisté v době velikých záplav dešťových. Poblíž Labe je mocnost 
tarasu toho poměrně malá (1 až 2 m), kdežto k jihu mohutní (Sadská 
11 — ISm, Třebestovice 1 m). Taras ten skoro všude, horní tok přítoků 
vyjímaje, leží na starším tarasu třebestovickém nikoli následkem kon- 
vergence obou-, nýbrž následkem nedostatečné erose tarasu tohoto. Na 
místech, kde před uložením písku a štěrku se sliněni vody orodovaly, spa- 
třujeme pamětihodné poruchy vrstev v podloží (Velenka). 
Taras třebestovický má povrch velmi rovný. Podlehnuv dvěma erosím 
mladším rozdroben byl poblíž Labe v četné svědecké zbytky, jichž nejvyšší 
body kolísají kol 194 m ve shodě s velikým erosivním stupněm na vrchu 
Sadském. Ve. vrstvách ]eho není slinu, převahu má štěrk permský ze vzdá- 
lenějších míst pocházející než štěrk tarasu zvěřínského, je hrubší stejně jako 
písek jeho obsahující víc hydroxydu železitého. Směrem k Labi a vzliůru se 
zrno umenšuje, tak že ohromné spousty písku jeho jsou vůbec bez štěrku 
a tak staly se až po doby nejmladší jevištěm aeolické činnosti. Křídové dno 
pod ním jeví značné nerovnosti, sklánějíc se až 7-5 vi pod nynější dno 
labské v místech, kde mají vrstvy jeho mocnost 15-5 in i větší (až 27 m). 
Taras ten je nejmohutnější i mám za to, že také erose před jeho uložením 
byla nejmchutnější a že jí bylo dno křídové definitivně jirohloubeno, jinými 
slovy, že taras třebestovický nesjíočívá zde na žádném tarasu starším. 
Taras hořanský jest povrchu úplně rovného. Četné zbytky jeho mají 
dosud mocnou vrstvu usazenin, některé jen nepatrným štěrkem jsou 
přikryty. Štěrk je nejvíc zvětralý, zvrstvení pravidlem křížové. S mno- 
hých kopců opukovjích byl v dobách pozdějších snesen a kde snesené 
vrstvy neodplaveny, nalézáme v nich i proplásti slinu jako v tarasu z\q- 
řínském. Od tarasu třebestovického oddělen bývá zřetelným stupněm, 
v němž i podloží opukové nebo permské na den vychází, anebo zvolna 
Se sklání svahovými nánosy na taras ten. V okolí Klučová leží pod ním 
perm snad v dohě nejmladší sjížděním přemístěný. Dále k jihu zvolna 
přechází v mohutné vrstvy eluvia jrermského. Nejvyšší body tarasu toho 
jsou průměrně 237 in n. m. (64 m nad Labem), nejvyšší body tarasu třebe- 
stovického 204 m n. m. (31 nad Labem), nejvyšší body tarasu zvěřín- 
ského 184 m n. m. (11 m nad Labem), nejvyšší body tarasu nejmladšího 176 ni 
n. m. (3 m nad Labem). Stujmě, jež se na j:>ovrchu tarasů těch ukazují 
(1 na nejmladším, 3 na zvěřínském, 3 na třebestovickém a 1 na hořanském), 
®-) Kromě těchto důvodů pohnul mne k oddělení vrstev těchto od nejmladších 
alluviálních i počin B e r e n d t ů v, jenž oddělil od eilluvia v Němcích jemné písky 
lulolní až po něho k alluviu počítané. [Die Sande im norddeutschen Tieflande und die 
gyojie dilnviale Abschrnelzperiode. Jahrb. d. k. preuB. geol. Landesanst. ctc. í.1881. 
Str. 482 a n.). 
Podobný zjev zpozoro^'al na dolním Labi také H i b s c h [Versuch einer 
GUederimg der Diluvia! gehilde im nordbóhmischcn Elbtale. (Jahrb. cl. k. k. geol. R.-A.. 
XLIX, IS!)!), str. (i4,5). 
XXVIII. 
