5 
součástky květní byly inserovány na prodloužené ose se zřetelnými 
články. Poučný tento případ citujeme doslovně: ,,Tlie thalamus is not 
urceolate but lengthened out and consisting of distinct internodes. The 
five sepals háve the shape of ordinary leaves. The lowest is solitary, then 
follow 2 >'>'>'^>1 higher up the other four sepals at distances hardly perceptible. 
The highest sepal consist of nothing but two well developed stipules and 
with its midrib the only petal coalesces at right angles. As these two (sepal 
and petal) are pressed against one side of the thalamus, there is no room 
here for stamens and pistils. These organs are consequently to be found 
only on the other side above sepals 2 — ^4.“ 
Zajímavé jsou dále Mastersem uvedené a zobrazené (na uv. m. 
obr. 37., 38) ostatně častěji pozorované abnormity u Pomaceí, tak u jablka 
[Pinis nialiis), kde objeví se místo číšky úplně volný až k basi rozdělený 
kalich a svrchní více méně oddělené semeníky. Případy tyto přesvědčivě 
a jasně dokazují, že i u Pomaceí jest číška původu fyllomového, ovšem 
že zde v normálním případě srůstá se semeníky. 
Penzig uvádí (na uv. m. str. 445 — 446, 451) více obdobných pří- 
padů u jablka i hrušky a usuzuje z toho, že aspoň z části účastní se na 
dužnatém plodu kalichy. Praví totiž: ,,Im Allgemeinen fůhren die Be- 
obachtungen an den sprossenden Pomaceen zu dem Schluss, dass an der 
Bildung des fleischigen Pericarpes hauptsáchlich die Axe, und zwar vor- 
zůglich deren Rindenparenchym beteiligt ist. Doch zeigen mehrere unten 
angefůhrte Anomalien, dass auch die Basis der Blůtenphyllome, und 
besonders der Kelchblátter fleischig werden und so an der Fruchtbildung 
Teil nehmen kann.“ 
Dle našeho názoru jest číška Pomaceí úplně homologická s číškou 
Drupaceí, jak to abnormity stkvěle potvrzují, s tím rozdílem, že u těchto 
sedí na dně číšky pravidelně jeden volný semeník, u oněch však číška se 
semeníky srůstá. Ale jako u Pomaceí se abnormně vyškytá volný kalich 
a svrchní semeník, tak opět obráceně u některých druhii rodu Pmnus někdy 
kalich (číška) srůstá se semeníkem, takže vzniká semeník dokonale spodní. 
Carriere^) popsal na př. takovou třešni {Prnnus avinm) se svrchním 
kalichem vy trvávajícím na zralém plodu. 
Později seznáme, že i u r. Potcntilla může se číška rozložití v sezelenalé 
lístky kališní a podobně i u mnohých jiných rodů Rosaceí, jak ještě uve- 
deme. Překvapuje proto nemálo, že přes všechna tato fakta, abnormity 
obecně známé a dosti hojné, dodnes vykládají přemnozí teratologové, 
systematikové, anatomové i ontogenetikové číšky Rosaceí jako osní 
kupuly ! 
Vytvoření receptacula u samotného rodu Rosa jest ovšem dosti 
podivné jednak tvarem, jednak tím, že jest hladké a masivní. Po 
1) Carriěre, Rev. Horticole 1870 — 1871; Koch’s Wochenschr. f. Gártn. 
1872 str. 119 (dle Penzig a). 
XXIX. 
