Q 
na jihu pak lemovány jsou inassivem středočeské žuly. Území toto nebylo 
dosud určitě stratigraficky definováno. Třeba že se velmi podobá svým 
petrograíickým složením algonkickým vrstvám, které se prostírají na 
sever od idoženin silurských od Kralup poříčím Mže ke Klatovům, přece 
na .základě jisté faciální odlišnosti vrstev v Modřanské rokli, upomínajících 
spíše na břidlice jinecko-skrejské, bylo stavěno aspoň z části na roveň 
vrstvám kambrickým etáže C. Názor tento, poprvé R. H e 1 m h a c k e r e m 
vyslovený a ve výkladu ke geologické mapě okolí pražského -) podrobně 
odůvodňovaný jest zastáván ještě dnes některými geology. Tak na př. 
A. L i e b u s ve svých geologických výletech po okolí pražském mluví 
v Modřanské rokli o drobách a břidlicích etáže C. B. M á c h a dokonce 
pokládá droby vystupující na levém břehu vltavském jižně od Záběhlic 
za příslušné spodním vrstvám etáže D. Exkursemi v Povltaví mezi Svato- 
janskými proudy a Zbraslaví přesvědčil jsem se, že máme zde komplex 
vrstev jednotného stáří] jílovité břidlice, které jsou zde převládající hor- 
ninou, přecházejí někde zcela neznatelně v polymiktní droby, střídají se 
s nimi v mnohonásobném opakování, takže nelze tu naprosto nalézti něja- 
kého určitého horizontu, podle něhož by pak mohl býti komplex vrstev 
přesněji stratigraficky dělen. 
Sporná otázka o stáří tohoto mohutného souvrství jest definitivně 
rozřešena profilem na Závisti, na nějž mne upozornil pan prof. C y r. r y t. 
P u r k y n ě. Jižně od nádraží Zhraslav-Závist na pravém břehu vltavském 
vystupuje v železničním zářezu u km 36-0 hrekciovitý spilit s celistvou 
hmotou mezemi a koulemi zrnité horniny; vzhled jeho jest úplně totožný 
se spility, které popsal F r. S 1 a v í k od Zbečna a Castonic a direktního 
podloží kamhrického slepence na Kamenné hůrce u Tejřovic. Pro naprostou 
konkordanci s okolními vrstvami a pro přítomnost oné hmoty mezemi 
nutno pohlížeti na horninu jako na vyvřelinu effusivní s okolními drobami 
a břidlicemi stejně starou. A jelikož dosud spilitové vyvřeliny toho rázu 
v Cechách nikde jinde nalezeny nebyly, leč výhradně ve vrstvách určité 
algonkických, nutno i v našem případě přisouditi azoickým vrstvám po- 
vltavským stáří algonkické. 
-) J. Krejčí u. R. H e 1 m h a c k e r : Erláuterungen zur geol. Kartě 
der Umgebungen von Prag. Archiv pro přírod, prozk. Čech 1879; str. 14, 15. Budu 
se odvolávati vždj'- na německý výklad mapy, jenž jest proti českému značně podrob- 
nější. 
Gcologische Wanderungen in der Umgebung von Prag. Lotos 57. Nro. 10. 
1909. 
O žilných horninách od Záběhlic a diabasu od Hodkoviček. Věstník král. 
čes. společ. nauk 1900. Str. 3, 28, 39. 
*>) F r. Slavík: Spilitické vyvřeliny v praekambriu mezi Kladnem a Kla- 
tovy'. Archiv pro přír. prozk. Čech 1909. 
Kladu důraz na slova ,,ioho rázu“ , neboť některé diabasy v Dd^d jsou též 
hodně celistvé a tedy se blíží petrograficky spilitům. 
XXX. 
