6 
barvy. Dutinky chloritem vyplněné bývají někdy tlakem deformovány, 
takže upomínají na pseudomorfosy po olivinu. Na trhlinkách vytvářejí se 
nepravidelné aggregáty vápence, dále allotriomorfní křemen a čirý ba- 
sičtější plagioklas. Z rud přítomny jsou ponejvíce pyrrhotin, ojediněle 
i pyrit. 
Vzorek vzatý okraje spilitové kulovité uzavřeniny poskytuje poměry 
zcela podobné, jest však více prostoupen hmotou chloritovou. Plagioklasy 
první generace jsou zde hojnější, vyvinuty jsou ve velikých porfyricky vy- 
loučených krystalech a jeví na sobě známky magmatické korrose. Velmi 
často pozorujeme, kterak chlorit vniká do lišten plagioklasových, zatlačuje 
hmotri jejich, ba mnohdy dokonalé pseudomorfosy tvoří. 
Hmota mezemi jest makroskopicky úplně celistvá, černá, matně 
lesklá, podobná buližníku; jest prostoupena četnými žilkami bílého vá- 
pence. Pod mikroskopem v obyčejném světle ukazuje barvu šedavou; 
skládá se z allotriomorfních zrn křemenných, k nimž druží se i něco chloritu 
vyplňujícího bud trhlinky mezi zrny křemennými, nebo nakupujícího se 
ve větší shluky, od nichž pak bývají partie takové ve výbruse zelenavě 
zbarveny. Velmi hojně přítomna jsou v mezemi hmotě drobná černá 
zrníčka sekundárních rud, které místy šmouhovitě seskupené zbarvují 
základní hmotu černě. Mezi zrny křemennými roztroušeny jsou po celém 
výbruse drobné tyčinky, jichž priiřezy nejspíše na lištny plagioklasové upo- 
mínají, nyní však jest původní hmota jejich úplně zatlačena vápencem. 
Proto také hornina ovlhčena kyselinou solnou bouřlivě šumí. Tu a tam 
spatříme v základní hmotě malé dutinky, jichž výplní jest kožově hnědavý 
vláknitý minerál o vyšším lomu světelném než křemen, opticky negativní, 
náležející nejspíše do skupiny chloritové. 
Stop původního skla již pozorovati nelze, nutno však souditi, že tu 
bylo, jednak z nedostatku strukturních reliktů, jaké bývají patrny v krysta- 
lických diabasech sebe více proměněných, jednak i z analogie s četnými 
jinými výskyty v českém algonkiu. 
Diabas mezi km 35-8 a 35’7- (Srv. obr. 1. na tabulce). 
Hornina bledě šedozelená, zřetelně zrnitá, takže již pouhým okem 
živce dobře jsou patrny. 
Sloh horniny, jenž jest zvláště četnými lištnami neb vícekráte lamel- 
lovanými krystaly plagioklasovými ovládán, jest zřetelně intevsertální. 
Mesostase mezi křížícími se krystaly živcovými skládala se původně pře- 
vážnou většinou z augitú a částečně snad i z ilmenitu, nyní však jsou již 
součástky tyto druhotně proměněny v chlorit a leukoxen. 
Plagioklasy jsou vyvinuty bud v úzkých lištnách ze dvou lamell slo- 
žených, nebo též ve srostlicích vícekrát lamello váných. Dvojčatění děje se 
vesměs podle zákona albitového. Velikost krystalů jest různá. Krystaly 
XXX. 
