12 
převládají však již jílovité břidlice. Z těch vyniká ostrý hřeben buližníkový, 
na němž měřen směr vrstev od S 30® k V, úklon 50® na JV. 
U třetího strážního domku (č. 360) na sever od Libšic naproti Dolán- 
kůví odkrývá dráha opětně spilit, který podobá se svým povrchovým 
vzhledem spilitu z libšické skály maje vyvinuty rovněž partie zbřidličnatělé, 
jest ale značně temnější od četných zrn ilmenitových, která již lupou jsou 
patrna. Spilitein prorážejí zde tři žíly monzonitu (srv. Klvaňův profil na 
str. 32). Helmhacker označuje tento spilit opětně jako drobovou 
břidlici, K 1 v a ň a popisuje odtud syenitický amfibolit. 
Na sever od obce Dolan jest otevřen lom ve spilitu značně zvět- 
ralém, jenž pravděpodobně pokračuje odtud ve stráni dále až k mlýna 
Kocandě, výchoz jeho není však na zkultivovaných úbočích patrný. 
Po malém přerušení úzkým pruhem břidlic, po nichž vytvořilo se údolíčko 
u Kocandy, pokračují spousty spilitové nepřetržitě až k počátku nádraží 
kralupského v příkré lesem porostlé stráni. 
B. Pravý Meh vltavský. : 
Přejdeme-li v Kralupech přes železniční most na pravý břeh, nalez- | 
neine spility hned na prvních kopečcích, které sev. od Chvat éruh ze širok ého p 
rovného dna údolního vystupují. Hornina jest zde velmi zvětralá a zhusta ■ 
jeví deskovitý rozpad. Spility vycházejí pak na den na stráních nad Vltavou i 
na sever od Chvatémh a tvoří zde, jak se zdá, mohutné spousty pokračující 1. 
na východ až ke Kozomími. Úbočí vltavská přecházejí však nahoře v pla- | 
ninu řekou abradovanou, na níž uložily se mohutné nánosy štěrkové; spili- j 
tový podklad vychází jen v zářezech silnic, tak na př. na rozcestí do Zlončic i 
a do Oužic. 
V Chvatěrubech ve vesnici přicházíme na břidlice směru SZ s úklonem t 
na SF; břidlice odkryty jsou rovněž u zříceniny chvatěrubské. Údolíčko I 
vedoucí Chvatěruby vzniklo nejspíše na břidlicích. Stráně vltavské jižné | 
od Chvatěrub zbudovány jsou nejprve z celistvého spilitu, v němž |i 
jest zde otevřen veliký lom, dále k jihu až k ústí potoka od Zlončic | 
přitékajícího následují pouze břidlice a droby. Dolní část údolí zlonči- < 
ckého jest ještě na břidlicích, které mají zde směr SSV, úklon 35® 
k VJV, brzy však přicházíme opětně do spilitů, které skládají obě úbočí j 
údolní. Právě asi uprostřed mezi ústím údolí zlončického a Zlončiccmi : 
otevřen jest ve spilitu v severní stráni lom, který odkrývá zároveň zají- ; 
mavou žílu porfyritovou prorážející spilitem téměř vodorovně, pouze 
s mírným úklonem k jihu; v protější stráni však pokračování její shledáno J 
nebylo. (Obr. 4.) ý 
Mezi lomem a Zlončiccmi skládá severní úbočí údolní spilit poněkud 1 
zrnitější než ostatní spility; jest silně rozložen podobaje se při tom mas- i 
sivní drobě a prostoupen četnými žilami vyloučeného vápence a křemene. 1! 
ji 
XXX. 
