15 
Vůbec celý tento sráz proti Libšicům a Letkům náleží k partiím velmi 
dislokovaným. Zvláště s protějšího břehu pozorujeme často, jak žíly vy- 
vřelin prostupující spilítem ve srázu rovnoběžně s řekou jsou dislokací 
náhle přetrženy a pokračují dále bud níže nebo výše. Rovněž veškeré malé 
strmé rokle, jež ve srázu proti Libšicům jsou vymlety, vznikly zřetelně 
na místních dislokacích. 
Příčina, proč K 1 v a ň a pokládal stráně proti Letkům a Libšicím 
za drobové, spočívá asi v tom, že spilit na ovětralých plochách zbarven 
jest rezavě hnědou barvou od četných produktů zvětrání pyritu a nad to 
místy i druhotné zbřidličnatění ukazuje. Sleduje zároveň i všecky žíly 
Klvaňou popisované, zjistil jsem, že žíly 81. — 85. v profilech L a II. 
na str. 82. kreslené-^) jsou ještě v břidlicích, kdežto všecky žíly ostatní 
(8C. — 91.) prorážejí spilitem. Pokud se týče žíly 87. , .proti středu zalmady 
mezi Letky a první továrnou k Libšicím", kterou K 1 v a ň a popisuje jako 
celistvý syenit a v tak nepřhozené podobě na pi'OÍilu III. znázorňuje, jest 
to pouze partie ze spilitu, který v těchto místech nejeví náhodou tak nápad- 
ného břidličnatění jako jinde. Mladší vyvřeliny ve spilitu, jež Klvaňa 
popisuje bud jako dioritické syenity nebo syenitické diority, možno ozna- 
čiti spíše dnes obvyklejším názvem monzonitových žilných vyvřelin. 
* * 
* 
Krejčí a H e 1 m h a c k e r udávají dioritické afanity v azoických 
břidlicích na sever od Prahy ještě z několika jiných míst. Z těchto náleží 
pravému spilitu (variolitickému afanitu) pouze kopeček vystupující za 
erární silnicí východně od Dolních C ha ber, ostatní údaje týkají se vyvřelin 
žilných. Zvláště však s důrazem nutno zde připomenouti, že veliký ostrov 
,,aíanitový‘‘ označený na Krejčího a H e 1 m h a c k e r o v ě geo- 
logické mapě okolí pražského mezi Kojeticemi, Předhojí a Cenkoveni jsou 
zcela obyčejné břidlice, droby a biilizniky . 
Mikroskopická povaha jednotlivých výskytů spilitových. 
1. Kopečky záp. od Libsic na cestě k Chejnovu. 
Hornina světle šedozelená, značně zvětralá, v rovnoběžné desky se 
rozpadající. Pod mikroskopem zjistíme jen málo lišten plagioklasových, 
zpravidla druhotnými produkty zakalených; zdá se, že náležejí oligoklasu. 
Převládající součástkou horniny jsou stebélka a svazečky aktinolithu 
v hustou splstěnou základní hmotu spletené. Tu a tam lze spatřiti stopy 
po individuích augitových, jež se nám jeví jako drobounl-cá zrnéčka vyso- 
kého dvoj lomu, pří silnějším zvětšení průhledná; jsou se všech stran ob- 
Údolí vltavské etc. 
XXX. 
