3(i 
Pokud se konečně týče žilných vyvřelin algonkia povltavského na jih 
od Prahy, bylo již podrobn^imi pracemi B a r v í ř o v ý m i a jeho žáků 
o nich dokázáno, že vázány jsou na magmový krb středočeského massivu 
žulového 
>f. >fi 
Hlavní výsledky práce. 
1. Nálezem brekciovitého spilitu na Závisti u Zbraslavě dokázáno 
algonkické stáří ,,azoických“ vrstev jižního křídla synklinaly českého 
staršího palaeozoika. 
2. Tím zároveň jest definitivně rozhodnuto, že petrograficky po- 
někud odlišné břidlice a droby Modřanské rokle nejsou kambrickými, 
nýbrž že tvoří místní facii českého algonkia, neboť jsou starší než sv po- 
kračování vrstev, břidlic sdružených se spilitcm závistským. 
2. Mezi spility v algonkiu dolnopovltavském, jež zvi. mezi Letky 
a Kralupy po obou březích vltavských jsou rozšířeny, shledány byly tytéž 
strukturní odrůdy, jaké již dříve byly známy na spilitech západočeských, 
•4. Z toho plyne, že algonlvium dolního Povltaví jest pokud se spi- 
litů týče úplně totožné s algonkiem západočeským. 
5. Horniny označované Bořickým a K Ivanou jako ,,diori- 
ticke' a ,,syenitické amfibolity" jsou spility, v nichž augit přeměněn byl 
v jehličkovitý aktinolith a plagioklasy v nerost skupiny zoisitové. 
(i. Hojná přítomnost aktinolithu a zoisitu ve spilitech dolního Po- 
vltaví nasvědčuje velmi silným pozdějším sopečným dozvukům spojeným 
s výlevy horkých pramenů, které přeměnily augit v aktinolith a živce v ne- 
rosty skupiny zoisitové. JT 
7. Dia basy a porfyrity okolí Vodolky, Cenlvova a Vellcé Vsi, které 
spilitům makroskopicky i mikroskopicky velmi se podobají, jsou v}ruřeliny 
mladší než spility, pravděpodobně jsou to denudací odkryté malé lakko- »•' 
lithy. 
8. Komplex žilných vyvřelin v algonkiu dolního Povltaví pochází 
ze samostatného krbu magmatového, kyselejšího, než-li jest krb magma- ’ 
tový, na nějž jsou vázány žilné vyvřeliny algonkia západočeského. ^ ; 
■ I 
Mineralogicko-geologický ústav c. k. české vysoké školy technické 
v Praze. . | 
XXX. 
I 
