c) Důl na Bořku. 
Žula s oběn:a zbarvenými křemičitany asi v rovnováze, rovněž mezi 
živci jest asi stejně mnoho orthoklasu a oligoklasu. Amfibol jest slaběji 
zbarven než v hornině z Kocelovic, více hnědý než zelený. Strukturně jeví 
se tu odchylka od druhých hornin, že živce jsou místy idiomorfní vůči biotitu 
a to i vůči velkým tlustým jeho tabulkám i vůči aggregátům drobných šu- 
pinek; větší individua živcová jsou místy po krajích rozbita. 
d) Štola v Újezdci. 
Obojí živce i zde jsou přibližně v rovnováze, křemen jest hojný, 
biotit zřídka (u 100 m) jest sám jediný vyvinut, obyčejně převládá nad 
amfibolem, který jest zde zelený, slaběji zbarvený a pleochroický. Oba 
vyskytují se tu a tam i jako nerosty druhotné, biotit v podobě aggregátů 
drobných allotriomorfních šupinek, amfibol jako zelenavé jehličky. Možno 
pozorovati dosti hojně melanokratní šmouhy s hojným biotitem a druhotné 
zkřenienění i příměs molybdenitu a pyrrhotinu. 
Odchylná od těchto východnějších žul v diorit přecházejících jest 
žula ze západní strany obvodu, u které však silná přeměna nedovoluje 
podrobnějšího zkoumání. 
e) Důl Aloisův. 
Makroskopicky jest to středně zrnitá, zrezivělá žula dvojslídná s pře- 
vládajícím. biotitem; mikroskopicky je zřejmý sekundární původ musko- 
vitu ze živců. Těchto jest málo zachováno; jsou to vesměs nelamelovaná 
individua orthoklasová. Křemen jest hojný, amfibol schází. Akcessorický 
titanit jest čirý. Struktura jest obvyklá zrnitá; v jedné ukázce poněkud 
porfyrovitá s dvojími živci. 
5. Aplity. 
Ze žuly vycházejí hojné žíly aplitové, které ji samu i sousední rulu 
prostupují místy velmi hustě. Mezi aplity možno rozeznati hlavně trojí 
odrůdu; biotitický aplit na východě u IJjezdce v dioritické žule, inuskovitický 
nej hoj něj i rozšířený po skoro celém obvodu a pyroxenický jen lokálně vy- 
vinutý na západě u Kasejovic při hranici ruly a žuly. 
a) Biotitický aplit ze stoly újezdecké. 
Bělošedý aplit středního zrna s nehojným biotitem, značně zchlori- 
tovaným. Mikroskopicky konstatováno dosti mnoho oligoklasu a silné 
drcení součástek; do partií kataklastických hojně infiltrován pyrit. 
Křemen jest dosti hojný, amfibol a muskovit scházejí úplně. Struktura 
panidionrorfní i po kataklase zřetelná. 
Jiná partie bohatší biotitem má jej seskupen v krátké proužky, 
z části čerstvý, velmi temně zbarvený. Kataklasa jest tu ještě silnější a vy- 
tvořila z části sloh poněkud rovnoběžný. Mimo pyrit infiltrován hojně 
i křenren a druhotně vznikl ze živců epidot. 
XXXII. 
