o 
ných. Žíly rudní táhnou se od Dobšiné na xýcliod až k městům Gelnicí 
a Kosici a dobývání jejich jest již několik set let staré. Na Dobšinsku 
dobývali rud měděných, koncem 18. stol. kobaltových a niklových, 
později hlavně rud železných a dnes vedle těchto vstupují do popředí 
opětně rudy měděné. Dle poměrii na trhu světovém, dle potřeby a ceny 
vyhledávány tu různých dobách různé rudy. Dnes dobývá v krajině, 
o níž tu pojednávám, železných rud hlaxmě kníže Cobnyg, kdežto k do- 
bývání a zpracování rrrd měděných byla nedávno založena nová společ- 
nost ,,Dobsinaer Kupferuverke-Aktiengesellschafť' s kapitálem uherským 
a irěmeckým. 
Zmapovav geologicky krajinu se^^ od Dobšiné věnoval jsem se 
vědeckéimr prozkoumání téže po stránce prakticky geologické a provedl 
podzemní mapováni hlavních rudních žil, pokud mi v době mého pobytu 
tamže byly přístupny ochotou správy clolři knížete Coburga a ředitelství 
shora jmenované společnosti. 
V našem území vyskytují se rudné žíly na rozhraní mezi pásmem 
slepencovým a porf 3 U'oidoA^ým na př. na Konigsbergu a částečně na Vogels- 
bergu; jsou to převážně žily ocelkové. Dále nalézáme žíly sideritové, 
obyčejně silně křemité u méně cenné porůznu v pásmu slepencovém 
a porfyroidovém na př. na Vogelsbergu a v záp. části našeho kraje. Konečně 
prostoupeno jest gabbro četnými rudními žilami, obsahujícími vedle 
ocelku, křemene a rud měděných hlavně též rudy kobaltové a niklové; 
tyto nikdy se nevyskytují v žilách dříve uvedených. Se stano^'iska hor- 
nického lze tu tedy rozeznávati 2 skupiny žil, jedněch dobývají pro bohat- 
ství rudami železnými, hlavně ocelkem, druhých pro rudy měděné, 
zejména chalkopyrit a tetraedrit, popřípadě pro rudy kobaltové a niklové. 
Mezi obojími žilami jsou přechody; stává se, že některé partie žil prvých 
jsou tak bohatý rudami Cu, že tyto se oddělují od ocelku a tvoří pak 
vedlejší produkt dobývání žil ocelkových, patřících krajině naší — 
pokud se dnes tu kutá — knížeti Coburgovi. Ocelek se na místě, totiž 
v Mlýnkách, praží a pak teprve odváží do vysokých pecí; podnes zužitkují 
též na velkých haldách místy nahromaděných strusek, zbylých po starém 
Z])iacování železných rud, neboť obsahují ještě značné množství Fe, jehož 
dobytí dnešními moderními methodami se stále ještě vyplácí. Zužitko- 
vání rud měděných bylo v posledních letech zadáno již několika pod- 
nikatelům, kteří s větším nebo menším zdarem dobývali zpravidla jerr 
partií žilných na měděné rudy nejbohatších a nejlépe přístujrných zpfi- 
sobem často dosti nehospodářským; z těchto dob pochází též hrrť vy- 
stavěná \' Mlýnkách. Nová akciová společnost hodlá nyní prováděti do- 
býváni a zpracování měděnných rud racionelně ve velkých rozměrech 
pomocí nejmodernějších methbd a strojrr i vystavěla již k tomu účelu 
rozsáhlé hutě u Mlýnků na místě zvaném ,,Blaufeuer“. 
Pro krátkost budu mluvití na příště jednak o ,, žilách ocelkových" 
s j)řevládajícím sideritem, po případě i křemenem, jednak o „žilách rud- 
XXXN^lI. 
