3 
ních“ v užším slova smyslu, nichž x^edle sicleritu a křemene jsou obsaženy 
hlavně rudy měděnné po případě i kobaltové a niklové. V našem území 
rozeznáváme pak 3 oblasti žilné, jsou to Gugelská, Kcinigsbergská a Vogels- 
bergská (viz olir. 1.). Žily připom.naji neobyčejně typus Mitterbcrgský 
v Solnohradsku a Siegerlandský v Německu, k čemuž poukázali již 
Grodeck (2) a nověji Bartels (3), upozorňujíce na podobnost 
jak žiloviny tak sousedních hornin. Žilná oblast Siegeilandská byla ne- 
dávno vzorně a důkladně zpracována B o r n h a r d t e m (4), jehož 
^^borná práce mi byla vítaným srovnávacím vodítkem při prozkoumání 
našich žil. Rudní ložiska jižně od našeho území popsal podrobně 
ú^oit (5). 
V oblasti Gugelské (tab. 2., obr. 1. a 2.) prostupuje gabbrem systém 
žil směru celkem z-v a úklonu jižndio, jež bývaji někdy rozsedlinami 
severo-jižnimi rozděleny kusy a posunuty. Směrem do hloubky přibývá 
rud Co a Ni. Žíly t}do jsou omezeny pouze na g d:>bro nevstupujíce do 
pásma ,, zelených břidlic", jak již Faller (6) poznal. Celý habitus 
jejich zdá se býti, nehledě ani k daleko menší průměrné mocnosti, jiný, 
nežli u žil v severních oblastech odkrytých; převládají tu žily ,, rudní". 
V oblasti K o n i g s b e r g s k é (tab. 2., obr. 3.) dobývaji dnes jedině 
žíly Filipské pro bohatě ní obsažený ocelek, a pro partie místy bohaté 
rudami měděnými. Též žily oblasti Vogelsbergské (tab. 2., obr. 4.) 
jsou převahou sideritické, ač místy též obsahují hojné rudv' Cii, a byly 
naproti Konigsbergským podél dislokací k jihu posunuty, četne obvaly 
na po^'rchu Gugly, Konigsbeřgu a Vogelsbergu upomínají na starodávné 
primitivní dolování. Nejdůležitější jsou na Gugle štoly Langenberg, Josefi, 
Pauli, svrchní a spodní Jóremény, Marie, Terezie (za mého pobytu ne- 
přístupná), na Konigsbeřgu štoly Filipské, na Vogelsbergu štoly Karoly, 
svrchní a spodní Cilli (srovnej obr. 1.). 
XXXVI I. 
1 * 
