8 
jak dosvědčují četné obvaly v revíru Gugelském, Konigsbergském i Vogels- 
bergském. Dále sem patří výskyt oxydů a karbonátů mědi a pod., krátce 
vznik pásem hloubkových, jejichž bohatství na Cu jest navzájem \'elmi 
rozdílné. Vlivem atmosferilií, hl. povrchových vod byly žíly na povrchu 
rozloženy a zejména těžké kovy lépe rozpustné nežli Fe odvedeny do 
značnějších hloubek. Při povrchu a o něco hlouběji vznikly pak jednak 
oxydací Fe sekundární rudy Fc, hlavně limonit, krátce železný klobouk, 
jednak vlivem COo malachit a azurit {pásmo oxydační). Ve větších hloubkách 
nastala pak redukce roztoků těžkých kovů a byly tu nahromaděny zejmena 
bohaté rudy měděné, tak chalkopyrit na Cu velmi bohatý; nebo byl 
primární chalkopyrit metasomaticky proměněn v tetraedrit s větším 
obsahem Cu, nežli příslušelo prvému {pásmo cementačná). V tomto pásmu 
jest tedy uložena velká část Cu, náležející původně pásmu oxydačnímu. 
Dnešní kutání děje se v pásmu oxydačním a hlavně v cementačním, pod 
nímž tedy leží nezměněné pásmo pnmární. Poněvadž lze dle výskytu 
a mikroskopické struktury chalkopyritu právem souditi, že nevznikl z Cíí- 
nosného pyritu, možno též očekávati, že i v značnějších hloubkách pod 
pásmem cementačním — pokud ovšem žíla ne r jaloví — bude chalkopyrit 
přítomen co pravděpodobně výnosná ruda měděná (srovnej Krusch, 12). 
II. Vliv žil na sousedni horniny. 
Miv žil na sousední horniny jeví se u nás v částečné proměně těchto, 
v infiltraci žilnými nerosty a ve vzniku smuh. Na četných místech zejmena 
štoly Langenbergské zkoumal jsem mikroskopickou povahu gabbra z pří- 
mého sousedství žíly rudní a shledal jsem toto složení. Živce náležejí 
skoro výhradně albitu a bývají někdy i dvojčatně lamellovány; měnívají 
se úplně v zoisit, nebo zoisit a epidot, tedy hmotu sanssuritickou, jindy 
zase jsou rovnoběžně k dvojčatnému srůstu proměněny v muško vit. Živce 
zasahují někdy do zeleného, silně korrodovaného amfibolu; vedle tohoto 
\'yskytuje se i stébelnatý a skoro bezbarvý tremolitick}!- amfibol. Amfibol 
bývá proměněn v chlorit bohatě zastoupený. Poblíže žil bý\A gabbro 
silně křemité a nejen křemenem ale i sideritem, chalkopyritem, pyritem, 
kalcitcm a jinými uhličitany impraegnováno. 1 část rud titanových dostala 
se asi v sousedství žil podobným zprisobem do gabbra, neboť bývá často 
až nápadně velké množství leukoxenu, někdy s ještě Zachovalým jádrem 
titanitovým přítomno. 
V hlubších horizontech žil oblasti Gugelské vyskytípí se často na 
kraji žil černé, břidličnaté smuhy s \'elmi četnými zrcadly a otřelky. Sklá- 
dají se hlavně z proměněných živců, křemene, chloritu a množství pyritu, 
z něhož vznikává haematit; mimo to obsahují četné lůiličitany, rutil 
a drobn}> černý pigment (uhlík?). Dle zkušenosti horníků jsou poblíže 
těchto smuh rudy kobaltové a niklové nejbohatší. V podobných černých 
XXXV 1 1. 
