13 
Připojím ještě některá svoje pozorování na našich žilách, týkající se 
stáří jejich i dislokací. Velmi četné poruchy našich žil poukazují na velké 
stáří jejich. Větší poruchy bývají též provázeny smuhami, menší velmi 
často zrcadly a otřelky. Prvé lze dobře sledovati porůznu na žíle filipské, 
druhé zejmena na žilách oblasti Gugelské, ač jsem shledal též na spod. 
Filipi poblíže žíly stlačený porfyroid s četnými zrcadly. S-ovité záhyby 
žil pokládám za původní tvar rozsedlin žilných, nikoliv za výsledek 
svrašťování. Žíly jsou rozhodně mladší gabhra, pásma slepencového a por- 
íyroidového, kteréž bývají poblíže žil impraegnovány sideritem i rudami 
měděnými. Přehlédneme-li směr popsaných žil na přiložené tabiilce, shle- 
dáme, že převládá ve všech oblastech směr z. -v. Nápadno jest zejmena, 
že žíly Gugelské oblasti mají celkem týž směr jako v oblastech ostatních, 
neboť vznik rozsedlin žilných vykládají v oblasti prvé kontrakcí tuhnou- 
cího magmatu gabbrového. Dle mého názoru spíše by tu bylo lze oče- 
kávali, že kontrakcí vznikly rozsedliny rozmanitých směrů. Tuto celkovou 
stejnosměrnost rozsedlin žilných jednak na Gugle, jednak v ostatních 
oblastech vykládám tím, že rozsedliny vznikly současné pod vlivem prvo- 
počátků pozdějšího hlavního svrašťování ve spodním karbonu. V spodním 
karbonu byly dle mého náhledu též rozsedliny žilné vyplněny nejstarším 
útvarem žilným, totiž sideritvoým; týž navádím v souvislost s thermalními 
vodami vystupujícími z chladnoucího massivu gabbrového, vzniknuvšího, jak 
jsem v dřívější své práci vyvodil, asi v nejstarším spodním karbonu. 
Některé žíly oblasti Gugelské (na př. Langenberg) bývají prostoupeny 
a často též posunuty mladšími rozsedlinami severo-jižními, vyplněnými 
poblíže žilného kříže též hlavně křemenem a rudami Cu, po příp. Co-Ni. 
Často na podobných místech nebyla dále sledována žíla hlavní v domnění, 
že se tu hákovitě zahýbá a byla vyslíděna žilovina příčná, nemající však 
zpravidla dlouhého trvání. Na to opětně hledáno po pokračování žíly hlavní, 
dle níž byla pak hnána nová štola. Tak si lze vysvětlit! khkatý průběh 
štoly Langenbergské, sledující t. zv. „hlavní žílu“. Jmenované rozsedliny, 
jakož i ostatní poruchy žil pokládám za mladší žilného útvaru sideritového. 
Naproti tomu shledáváme hlavně v oblasti Gugelské, že vody přinášející 
rudy měděné, kobaltové a niklové byly některými poruchami při cirkulaci 
zastaveny a odvedeny, takže s žilo vinou bohatou na jmenované rudy sou- 
sedfpo druhé straně dislokace část žíly rud těchto úplně postrádající. Jindy 
opětně bývají rudy Cii, Co, AT právě na místě křížení rozsedliny žilné 
a některé příčné dislokace nejbohatěji nahromaděny. Rozhodně měla 
velká část příčných rozsedlin pi'ostupujících žilami našimi vliv na regulaci 
pohybu thermalních vod, přinášejících rudy Cu, Co a AT i jsoii tedy starší 
těchto. Dle mého soudu vznikly tedy sideritové žíly v spodním karbonu, 
kdežto četné poruchy v nich povstaly v svrchním karbonu, za doby hlavního 
svrašťování a nejintensivnější působnosti orogenetických sil. 
Otázka o genetické příslušnosti rudních žil Spišsko- Gomorského 
Rudohoří byla různými autory rozmanitě zodpověděna. U h 1 i g (17) 
XXXVII. 
