15 
chalkopyritu a tetraedritu; dále až k šesté dislokaci jest žíla siderito- 
křeniitá s dosti bohatými rudami měděnými, někdy i kusově trouše- 
nými. Místy jest tu ocelek proměněn v limonit a rudy Cn v malachit. 
Pak přestává rudonosnost, žíla zjaloví, až znenáhla zase nastoupí drobno- 
zrnná žilovina skoro úplně křemitá s drobně vtroušenými rudami Cn. 
Před osmou rozsedlinou vystupuje zelený žilný křemen, jehož zbarvení, 
jak shora uvedeno, pochází od vtroušených šupinek fuchsitu. Za 4. a před 6. 
dislokací žíla slábne a místy zjaloví, podobně mezi 6. a 7. rozsedlinou, za 
touto a mezi 8. a 9. Teprve za posledně uvedenou počínají opětně rudy Cu 
v žilovině hlavně křemité. Překop, \'edoucí od vých. konce štoly, sledující 
,, hlavní žílu“ k severu, kříží východně od ,,žíly severní" žílu křemitou 
se sporými zbytky sideritovými, ale kusově vtroušeným clialkopyritem 
tetracdritem a barytem. Mocnost severní žíly dosahuje místy až 2^0 '”■' 
jest však dílem již úplně dobyta. 
b) Hlavní žíla jest nejprvé křemitá a rudonosná, místy slabší; od 
4. až k 7. rozsedlině jest skoro úplně jalová. Pak počínají v křemité žíle 
rudy Cit a poblíže 8. dislokace rudy Co a Ni, neboť na trhlinách a na po- 
vrchu se tli vyskytuje hojně květ kobaltový a niklový. Dále jest žíla zúžena, 
rozšiřujíc se však a nabývajíc rud Cn před další dislokací. Za 10. roz- 
sedlinou sleduje žíla křemitá s kusovým tetraedritem a chalkopyritem, 
hmonitem po sideritu až k další dislokaci, za níž žíla slábne a znenáhla 
se vyklíúuje. Mocnost činí nejWše asi 1 úklon průměrně 45", ač jest 
někdy i příkřejší. Četné severo-jižní rozsedliny, žílu hlavní a severní místy 
dislokující, jsou zejmena poblíže kříže též rudonosné. Překopy jsou tu 
proťaty 4 žíly. Překop hnaný asi od středu žíly severní k severu protíná 
hranici mezi gabbrem a chloritickými břidlicemi, r-ystupující tu jako 
zřetelná plocha dislokační. 
Štola Josefi (tab. 2., obr. 1.). 
Leží 31 m pod štolou Langenbďgskou. Žilovina jest napřed drobno- 
zrnná a sideritická s kusovým tetraedritem a slábne poblíže první roz- 
sedliny. Pak jest více křemitá s drobně, ale bohatě vtroušeným chalko- 
pyritem a tetraedritem. Kde se zahýbá žíla k s., jest poněkud zúžena; 
dále na východ jest většinou již dobyta na rudy Co a Ni v podložní své 
části, kdežto nadložní část povahy sideritické zůstala namnoze netknuta. 
této bývají rudy měděné drobně roztroušeny, vedle nichž se objevují 
též rudy Co a Ni, soudě dle pcnúakťi kvetu kobaltového a niklového; 
i aznrit se tu vyskytuje na trhlinách. V žilovině této nalezen i místy hojný 
tnrmalin. ^'ydatnější rudemosnost počíná opětně za 8. rozsedlinou; ač 
žíla tu dosahuje jen nepatrné mocnosti, obsahuje vedle sideritu a křemene 
bohatě vtroušený kusový tetraedrit, jehož jádro sestává často ještě 
z chalkopyritu, co makroskopický doklad pro metasomatickou cernentační 
proměnu chalkopyritu v tetraedrit. Siderrt jest místy úplně vyloužen 
ze žiloviny křemité. 
xx.wn. 
