žíla neobsahuje až k následující rozsedlině, za níž zahýbá kssv., žádných 
rud Cí/. V pokračování žíly dobývali hlavně rud Co; v nadložní části bývají 
rudy Cu r^elmi drobně roztroušeny. Náhle jest žíla, do jejíž pokračování 
jest posunuto gabbro, ukončena . lomem. Štola však byla hnána dále 
k sv. až narazila na pravděpodobné pokračování žíly, z původního směru 
ovšem odchýleného. Žilovina jest tu sideriticko-ankeritická s málo kře- 
menem a turmalinem, s chalkopyritem a květem kobaltovým i niklovým. 
Zajímavo, že černé břidličnaté smíúry, jak se zpravidla vyskytují v pod- 
ložní části našich žil ve společnosti rud Co a Ni, na jednom místě tu byly 
shledány i v části nadložní. 
Jižní větev rozdvojené štoly sleduje žílu odpovídající oné ve svrchním 
Jóremény. Žilovina jest nejprve jalová a křemitá bez rud. Za první roz- 
sedlinou vede štola stále jalovou podložní částí žíly, kdežto nadložní 
část obsahuje vedle sideritu a křemene velmi mnoho hrubých kusů rud Cu. 
Za druhou dislokací jest žíla v podložní části své křemitá a bohatá na 
rudy C^l a Co, kdežto v části nadložní jest více sideritická. Při rozsedlině 
páté vyskytrijí se velmi bohatě rudy Ni, Co a Cu v hrubozrnné žilovině 
sideriticko-křemité; dále žíla se zužuje a za další dislokací vystupuje 
opětně hndrozrnný bílý až hnědý siderit s kusovým tetraedritem a chalko- 
pyritem, místy též s hojnými rudami Ni a arsenopyritem. V části žíly 
směřující pak k ssv. ubývá rychle rud a žíla z jaloví směrem k předku. 
Celkem lze říci, že žíla v jižní části štoly dobývaná zapadá daleko 
příkřeji (ca 65*’) nežli severní. Žilovina dobyta hlavně jen v podložní části, 
kdežto nadložní křemitá část s rndami Cu ponechána. Mocnost činí pni- 
měrně 60 cm. 
Štola Marie. 
V překopu lze sledovati dislokaci odpovídající hranici mezi krou 
diabasových hornin a gabbrem; prvé jsou úplně dislokovány a stlačeny. 
Překop protíná čtyry žíly vedlejší. Východně od překopu jest žíla v pod- 
ložní částí křemitá s velmi drobnými rndami Cu, v nadložní části více 
ankeriticko-sideritická s málo rudami Cu\ místy jest hojný turmalin. 
Tam, kde počíná hrubozrnný siderit jest žilovina většinou již vyrubána; 
častěji vyskytují se tu též rudy Co a Ni. Zbyly namnoze pouze pilíře žilo- 
viny. V záp. části štoly vyskytuje se též žilovina s místy dosti hrubým 
kyzem měděným a tetraedritem a s rudami Co-Ni. Zejmena tyto rudy 
vystupují tu i kusově v žilovině slohu brekciovitého, složené mimo rudy 
Co-Ni z chalkopyritu, sideritu, p^mtu, křemene a turmalinu. Žíla do- 
sahuje mocnosti asi JC ^ západní části jest již mnoho vyrubáno. 
K nalezení nových žil v oblasti Gugelské budou tedy na příště sloužiti 
překopy hnané gabbrem od j. k s. neb opačně. 
2 Oblast Kónigsbergská (tab 2., obr. 3.). 
Zde dobývají výhradně žíly filipské. V odkrytém odklizu při povrchu 
jest hlavně nadložní část žíly sideritové hojně prostoupena rudami mědě- 
Rozpravy: Roč. X.XI. Tř. II. Č. 37. 2 
XXXVII. 
