20 
pyritem, směřující od z. k v.; na východ však slábne, takže v předku 
nachází se pouze úzká, sideritická žíla. 
Překop hnaný za ústím štoly ,, Spodní Cilli“ k severu protíná za 
žilou ,,Cillskou“ žílu, obsahující hrubě krystallický siderit s hojnou slídou 
železnou. Dále k severu dosažena pak třetí žíla, v jejíž západní částí do- 
bývali sideritu; část východní jest napřed v nadložní části silně křemitá 
s málo rndami Cu, kdežto podložní část se skládá hlavně ze sideritu střed- 
ního zrna; dále jest na siderit i rudy Cu dosti chudá. V nadloží této žíly 
setkáváme se pak s horninami pásma slepencového, hlavně břidličnatými 
drobami iiebo slepenci; v nich nalezena překopem další úzká žíla, obsahu- 
jící však pouze křemen. 
V štole ,, Spodní Cilli“ jest tedy žilovina žíly Cdlské podstatně špat- 
nější nežli v horizontech vyšších; jest však i tu naděje, že ve větší hloubce 
nabude opětně lepší jakostí. 
Konečně budiž podotknuto, že na tab. I. omezil jsem se zpravidla 
na zakreslení důležitějších žil. Půdorysy těchto shotovil jsem na základě 
svého podzemního mapování, k němuž mi sloužily staré mapy štol místy 
velmi nepřesné. Odtud vysvětlitelno, že snad i v mém znázornění půdorj^su 
žil tu a tam malá nepřesnost se najde. Mapování rozsedlin jest úplně nové. 
Ku konci svého pojednání opakuji díky v předcházející své práci 
vyslovené. Patří v první řadě p. prof. dru K r u s c h o v i, přednostovi 
oddělení pro mapování v pohoří při král. prusk. geol. ústavě v Berlíně, 
a p. Cyr. ryt. Půrky ni, ř. professoru mineralogie a geologie při české 
wsoké škole technické v Praze, ůíikrofotogratie shotovil se vzácnou 
laskavostí p. F. Rejsek, c. k. univ. praeparator. 
R e s u m é. 
1. Poprvé byly určeny paragenetické poměry žilných nerostů. Lze 
rozeznat! u našich žil čtyry útvary žilné; siderit ový, křemenný, rud mědě- 
ných, rud kobaltových a niklových. Nejprve byla rozsedlina žilná vy- 
plněna siderit em, později byl vyloučen křemen a tur malin; ještě mladší 
jsou rudy měděné, hlavně chalkopyrit, a nejmladší a nikoli soudobé 
s předcházejícími jsou rudy kobaltové a niklové oblasti Gugelské; tedy 
paragenetická řada hlavních nerostů žilných jest dle stáří: siderit-křemen, 
turmalin-chalkopyrit-rudy Co a Ni. Pyrit jest částečně soudobý se 
sideritem, z části mladší; arsenopyrit jest mladší sideritu a křemene, 
baryt mladší sideritu. Primární vnitřní metasomatosou žilnou bylo tedy 
minerální složení žiloviny postupně pozměněno. Sekundární žilnou metaso- 
matosou cementační vznikly z chalkopyritu rudy na Cu bohatší, hlavně 
tetraedrit. 
2. Popsané žíly vznikly vesměs ze žil původně jen sideritických. 
3. Primární hloubkové rozdíly jeví se u žil oblasti Gugelské v při- 
bývání rud Co, Ni a As do hloubky. 
XXXVI I. 
