18. H. B ó c k li, Die gcologischen \^erhállni?se dcs Akishegv atd. Alitthcil. 
aus d. Jahrb. d. kgl. imgar. geolog. An.stalt. Bd. l-l. 1905, p. 05. 
T ý ž, Beitráge ziir Gliederung der Ablagcningen des Szepes-Clomorer Erz- 
gebirges. Jahresberg. d. kgl. ung. geol. An.stalt ílir 1905. Budapešť 1907, p. -lO. 
Týž, Bemerkungen zu ,,Die Erzlagerstáttcn \’on Dobschau und ihre Bc- 
ziehungen zu den gleichaltrigen Vorkommen der Ostalpcn". Zcitsclir. f. prakt. Geologie. 
1908, p. 500. 
19. B. B a u m g á r t e 1, Der Erzberg bei Hiittenberg in Karnten. Jahrb. 
d. geol. Reichsanst. 1904, p. 242. 
20. K. A. R e d 1 i c h, Die Erzlagerstátten \’on Dobschau und ihre Bezie- 
hungen zu den gleichaltrigen Vorkommen der Ostalpcn. Zcitsc.hr. f. prakt. Geologie, 
1908, p. 270. 
VYSVĚTLIVKY K TAB. I. 
Obr. 1. Siderit jest pi-ostoupen a metosomaticky z části nahrazen krystally 
křemennými, jež chovaji ve svém nitru zřetelné mikroskopické uzavřeniny sideritové 
(světlé tečky a skvrny). Mezi -j- nikoly. 
Obr. 2. Tetraedrit (v levo nahoře, černě) jednak uzavírá zbytky metasomaticky 
zatlačeného sideritu, jednak vniká, mezi zrna sideritová jej obklopující. Dole též 
tetraedrit (černě). Ostatně lze pozorovati, jak mladší křemen (zrna šedá až černá) 
veskrz prostupuje hmotou sideritovou (bíle), ji nahražuje. Mezi + nikoly. 
Obr. 3. Jemnozrnná, bělošedá hmota, zabírající větší část obrazu, náleží tetra- 
edritu, v jehož jádru zachován}^ zbytky chalkopyiitu (partie světlejší, skoro bílé 
asi uprostřed a v právo nahoře) co svědci cementační metasomatosy. Fotografováno 
při napadajícím a odraženém světle, by vynikl rozdíl mezi tetraedritem a chalko- 
pyritem. 
Obr. 4. Siderit (bíle) jest barytem (tmavošedé až černě, po levé a pravé straně 
obrazu) metasomaticky zatlačován. Tento bývá na svých krajích provázen zrny 
pyritovými (černá zrna, hlavně nahoře a dole). Mezi -f nikoly. 
XXXVII. 
