ROCNÍK XXI. 
TŘÍDA II. 
ČÍSLO 38. 
Cyklopie u embrya člověčího 6mw dlouhého. 
Podává 
Doc. Dr. o. LEŠER. 
assistent c. k. oční kliniky prof. Dr. Deyla. 
(Z c, k. Českého anatom, ústavu prof. Dr. JANOŠÍKA.) 
(Za podpory z fondu ŠICHOVA.) 
(Se 3 tabu], a 5 obr. v textu.) 
Předloženo L5. listopadu 1912. 
Při studiu vývinu tvaru oka na bohatém materiálu embryologickém 
českého anatomického ústavu p. prof. Dr. J. Janošíka dostalo se mi embrya 
lidského 6 mm dlouhého, řezaného v bezvadných sériích á 10 p., na němž 
při bližším zkonmání bylo zjištěno, že běží o zrňdnost a to o neuzavření 
centrálního nervstva v částí hlavové a o vytvoření pouze jednoho společ- 
ného oka se dvěma čočkami. V přístupné mně literatuře, k této věci se 
vztahující, zejména však ve velké monografii Schwalbeově nenalezl jsem 
nikde zmínky o podobné zrůdností v tak časném stadiu. Byly sice popsány 
cyklopické zrádnosti různých zvířat v prvých počátcích vývojových, ale 
tu běží o případy získané rozličnými experimentálními zákroky. Veškeré 
údaje o cyklopii vztahují se výhradně na velké foety, hlavně však týkají 
se zrůdností porozených. Z té příčiny myslím, že nebude od místa o pří- 
padu tomto se zmíniti, vždyť zrůdnost tato, třeba již dávno byla známa, 
jest celkem dosti vzácnou a tudíž tím cennější případ cyklopie embrya 
lidského tak malého. 
Jak již z pohledu na trojhranné neb ve j čité hlavy cyklopů souditi 
lze, týkají se změny nejen očí, nýbrž především centrálního systému ner- 
vového, jehož znetvoření projevuje se splynutím zakrnělých basálních 
ganglií a hemisfer v různém stupni. Tak velký mozek tvoří někdy tenký, 
hladký (Naegeli), nerozdělený (Horrmann) vak (van Duyse) bez ,, corpus 
callosum", bez ,,fissura magna cerebri" jindy s příčně uspořádanými 
závity a rýhami. Korá velkého mozku může býti vrstevnatě rozčleněna 
a obsahovat! buňky gangliové. Malý mozek a střední mozek jsou velkým 
mozkem nekryty a malý mozek někdy normálně (Štýbr), někdy neúplně 
XXXVIII. 
