defekt jest skoro kruhovitý a centrální nervstvo přechází, jak na řezech 
dobře viděti lze, přímo na zevní straně do epidermis. Při pohledu z předu, 
hlavně však při srovnání s modelem normálně vzrostlého embrya jest ná- 
padným sploštění proximální části hlavové, zejména v místě, které by 
mělo odpovídat! sekundárnímu přednímu váčku mozkovému (telencephalon 
a rhinencephalon). V krajině, kde má končití rhinencephalon, vyniká 
malý výčnělek na stranu zevní — proboscis. Hlava rozšiřuje se pak ná- 
padně v místech žaberních oblouků a konfigurace odpovídá tu úplně nor- 
málním poměrům. (Obr. 3.) 
Při prohlížení modelu části hlavové při silnějším zvětšení viděti 
lze opět již dříve uvedený rozštěp proximální části centrálního nervstva 
(neuzavření téhož). Dále pak význačným jest výběžek nalézající se upro- 
střed obličejové části embrya nad obloukem pro horní čelist (t. zv. pro- 
boscis), který vyskytuje se skoro pravidelně u foetů cyklopických. Pod 
tímto výčnělkem uložen jest val probíhající po obou stranách paralelně 
s výběžkem pro horní čelist. Na něm možno rozpoznat! nepatrnou du- 
tinku, od povrchu do hloubi se táhnoucí, jež nám označuje místo, kde 
vzal původ váček pro čočku, který dosud jest na zevní stranu otevřen 
a souvisí s epidermis. 
Poněvadž při mikroskopickém vyšetřování byly nápadnými zvláštní 
poměry ve vytváření se centrálního nervstva, bylo nutno zhotovit! plo- 
ténkový model, na kterémž patrno, že mozek sestává z jedné přední, poněkud 
užší, však silně proximálně vystupující části. (Obr. 4.) Tato jest jen mělkou 
rýhou oddělena od poněkud mohutnější části mozkové, jež vybíhá taktéž 
na proximální stranu. Na této mohutnější části mozkové nalézáme v části 
dorsální defekt, který jest na zevní stranu otevřen a přechází v epidermis. 
Odtud pokračuje centrální nervstvo do myelencephalon a nevykazuje 
Obr. 3, 
Obr. 4. 
Hlava em,brya se strany 
pravé (dle ploténkovélio 
modelu) . 
Centrální nervstvo embrya dle 
ploténkového modelu. 
XXXVIII. 
