9 
vyplněny. Na přechodu do listu retinálního stává se tento pigmentový 
list tlustším, buňky jsou vyšší, cylindrické, ve dvou vrstvách nad sebou 
uložené. List retinální jest tvořen buňkami cylindrickými, asi v 8 vrstvách 
nad sebou uloženými, jichž jádra jsou protažena — ovální. Na přední 
straně těchto buněk vidíme zrnité protoplasma buněčné, bezjaderné. Mi- 
totické děleni buněk jader jest v tomto listě, hlavně na straně zadní. Váček 
čočkový jest na straně zevní tenký, vykazuje jednu vrstvu buněk cylin- 
drických. Na straně zadni, do vnitř oka směřující, jest stěna váčku daleko 
mohutnější, vícevrstevná. Nalézají se zde buňky s dlouhým jádrem 
oválním, temně se barvícím. Vedle těchto jsou zde ještě buňky taktéž 
s jádrem oválním, ale světlým. Oba váčky čočkové, jak již dříve uvedeno, 
souvisí ještě v malém rozsahu s povrchovým epithelem. Do otevřené du- 
tiny přední strany spojeného bulbu vnikají mesodermální buňky s proto- 
plasmatem tvořícím velice dlouhé, jemné výběžky. Tyto buňky nalézají 
se v základní hmotě, sestávající z velice jemných vlákenek. Mezi po- 
vrchovým epithelem v místech, kde vytváří se později rohovka, a vchlíp- 
nutým váčkem očním vyskytují se řídké mesodermální buňky tvaru 
hvězdo vitého s jemňounkými výběžky. Buňky této vrstvy vazivové ne- 
vnikají do dutiny bulbu. 
Po tomto popisu změn u uvedeného embrya docházíme k tomu 
úsudku, že běží o vývin oka resp. dvoii očí, jichž zadní stěna, tiidíž ne- 
vchlípnutá část pohárku očního tvoří jednu společnou blánu, kdežto 
přední část vchlípená se stran laterálních jest pro každou polovici oka 
pro sebe zahnuta; přední mediální horní část vchlípené stěny jest společná. 
Vidíme však, že laterální, ventrální vchlípnutá část odpovídá taktéž jenom 
jednomu oku a jen následkem neuzavřené veliké štěrbiny povstal zdán- 
livý obraz dvoii očí nasedajících na jednu stopku společnou, dutou a silně 
roztaženou. 
Z tohoto nálezu při tak malém embryu 6 mm délky je patrný velicě 
pokročilý vývin tohoto oka i nutno za to míti, že již v nejmladšim .stadiu, 
prvních počátcích vývinových musela z nějakých příčin nastati porucha 
ve vývinu a tím úchylka od normálního vývoje. 
Jak známo z údajů literatury, zakládají se oči již v prvotní brázdičce 
pro centrální nervstvo a to v její hlavové části, kde vytváří se na plochách 
laterálních, tvořících brázdičku, dvě malá místa, určitě ohraničená jak 
lze se mikroskopem přesvědčili. Buňky v těchto bodech jsou cylindrické, 
mnohem vyšší než buňky ostatní. Při uzavření se centrálního nervstva 
vyrůstá v těchto místech epithel do mesoblastu a počnou se vytvářeli 
prvotní váčky oční, jež jsou z počátku široce otevřeny do předního váčku 
mozkového. V dalším pak vývoji dochází to k vytvoření bilaterálně ulo- 
žených očí. 
Z uvedeného možno si lehce vysvětlit! vznik různých zrůdnosti oka, 
na př. asymetrické uloženi očí, posunutí očí blízko sebe a konečně i sply- 
nutí obou očí v jedno oko velké, po případě splynutí a vytvoření jednoho 
XXXVIII. 
