rem, působí asi rušivě páry kapaliny srážející se na rnitrních stěnách 
kapilláry nad meniskein, jež činí je vodivými. 
Proměření je dosti obtížné, ježto vystupují rušivé vlivy jako smočení 
kapilláry ustoupivším meniskem, změna koncentrace kyseliny na me- 
nisku a j. 
Potenciálu dáno zvolna riisti od nully až do nejvyšších hodnot 
elektrikou poskytovaných a pozorováno vždy maximální klesnutí menisku 
v kapillárním rameni, odpovídající určitému potenciálu, který po jistou 
dobu udržován konstantním. 
Výsledkem měření při negativní elektrisaci je diagram I, při positivni 
pak diagram II. 
Diagram I. 
Obdržené body ukazují dosti dobře na lineární souvislost exkurse 
menisku d s kvadrátem příslušné pot. difťerence V . Tři přímky v diagiamu 1. 
odpovídají třem posicím kovové desky P nad ústím kapilláiy a sice pii 
prvém pozorování (d 1 h) deska od otvoru kapilláry nejvíce, 
při třetím, pak (X — X — X) nejmeirě vzdálena. Rovnoběžnost všech tíí 
přímek charakterisuje účinnost destičky. 
Při positivní elektrisaci není pohyb menisku dosti klidným, pročež 
pozorování je méně spolehlivé. Tento jistý rozdíl mezi elektrisaci positivní 
a negativní vystoupí překvapujícím zpfrsobem, užijenre-li k naplnění píí- 
stroje deštili, vody neokyselené a tedy špatně vodivé. 
Destíllovaná voda neokvselená. Obě elektřiny dávají zjevy zcela 
různé. 
XXXIX. 
1* 
