Tuto pozorování vedlo mne k dalším experimentům o elektrickém 
transportu kapalin, o nichž bude pojednáno v závěru. 
K elektrisaci deštili, vody budiž ještě podotčeno, že dlouhotrvající 
elektrisace jednoho znamení má po nějakou dobu ještě vliv při následující 
elektrisaci opačné. 
Poznámka o osvětlených effektech. 
Kdykoli meniskus ať positivně nebo negativně elektrisované vody 
v kapilláře klesá, lze v zatemnělé síni spatřovali jasný fialový sloupec svě- 
telný vyplňující kapilláru nad meniskem a od okraje jejího vějířovitě se 
rozptylující do okolí. Při negativní elektrisaci je světelný effekt slabší 
než při positivní. 
Zvedá-li se však meniskus při positivní elektrisaci nad svoji původní 
polohu, při čemž voda po stěnách vzhůru před meniskem se pošinuje, spa- 
třujeme tuto vzhůru vypuzovanou vodu světélkovali a kdežto fialový 
fasný sloupec světelný zmizel, vysílá okraj trubice jednotlivé trsy světelné. 
Ethylalkohol dává tytéž výsledky jako deštili, voda. 
Kyselina dusičná, solná a mravenčí. Meniskus positivně elektrisovaný 
jeví zprvu velmi nepatrnou tendenci vystoupili, ale ihned pak klesá pod 
původní polohu. Neg. elektřina způsobuje toliko klesání menisku. Svě- 
telný sloupec v kapilláře lze pěkně pozorovali. 
Kyselina sírová. Meniskus oběma elektřinami při dlouhotrvající elek- 
trisaci se zdvihá až ku okraji kapilláry. Světelného sloupce v kapilláře není 
a veškeren světelný effekt záleží v několika malých paprskovitých trsech 
rozestavených nepravidelně kolem otvoru kappilláry. Centry jejich jsou 
kapinky kyseliny bird z menisku nábojem rozstříknuté nebo z par sražené. 
Po setření těchto kapiček obje\ú se trsy níže v kapilláře na stěnách. 
Jemné krůpěje kyseliny přejímají asi, jsouce značně vodivý, pro svoji 
\’elikou křivost většinu náboje, který z nich rychle srší do okolního vzduchu. 
Experiment se širokou trubicí. 
Deštili, vodou (neokyselenou) naplněn přístroj téhož tvaru jako byl 
dosud užívaný, avšak rameno prve kapillární zvoleno nyní 2' 6 mm široké, 
kdežto druhé rameno mělo průměr 26 mm. Elektrisována-li voda positivně, 
vyrazily z menisku proužky kapaliny po skle vzhůru a meniskus stoupal 
tím více, čím větší část trubice se smáčela vodou před meniskem běžící. 
Použito-li neg. elektřiny, zůstal meniskus nepohnut (elektrost. tlak 
v široké trubici je příliš malý) a teprve, když přiblížen k otvoru kapilláry 
předmět se zemí spojený (na př. ruka, deska), klesl mírně pod nuliovou 
polohu. 
Elektrisujeme-li rtuť v přístroji U , stoupá v kapill. rameni účinkem 
obou elektřin. Meniskus může se nacházeti v kapilláře kdekoli, ježto rušivé 
vlivy (smáčení stěny atd.) podadají. Proměření však je těžko proveditelné, 
poněvadž rtuť zůstává lpěti v posicích do nichž vystoupila a otřesem se 
vrací do původní polohy jen nátmdně. Příčinou toho budou asi volné náboje 
XXXIX. 
