23 
nicemi (28), takže dosazením do rovnice (30) obdržíme, zanedbáme-li 
současně veličiny vyššího řádu. 
pole jest tedy za válci sesíleno. U vodičů jest F' a G' dáno rovnicemi (29); 
z rovnice (30) plyne pak 
v tomto případě jest tedy pole za válci seslabeno, jak se ostatiíe~dalo oČeká- 
vati přímo. 
Všechny tyto úvahy ovšem platí jen pro případ, že pozorovací místo 
jest od válců značně vzdáleno, a celkem lze říci, že v těchto velikých 
vzdálenostech jest průběh intensity pole u dvou válců docela podobný 
jako u válce jediného, umístěného v O. Také tam vznikají interferenční pruhy, 
jichž vzdálenost, ba i poloha maxim a minim souvisejí s délkou vlny A 
a s ohybovým úhlem % docela tak, jak bylo nalezeno v případě zde uvažo- 
vaném. To lze snadno vysvětliti. Jde-li o ohyb na jednom válci, máme jedinou 
odraženou vlnu, naproti tomu u dvou válců vznikají odražené vlny dvě, jež 
jsou dány zcela podobnými výrazy jako u válce jednoho; tyto dvě vlny spolu 
interferují. Když nyní vyšetřujeme průběh intensity pole ve veliké vzdále- 
nosti a v určitém ohybovém úhlu %, pak podél celé této přímky (asymptoty) 
zůstává rozdíl r' — r" , a tedy i fásová difference obou interferujících 
vln stálá, takže vliv interference se jeví pouze ve stejnoměrné změně 
intensity; poloha i rozdělení interferenčních pruhů jest však totéž. 
Z toho lze souditi dále, že, je-li vzdálenost obou válců malá proti délce 
vlny, pak i v bodech dosti blízko u válců ležících bude průběh zjevu 
podobný jako u válce jednoho, poněvadž fázový rozdíl obou interferujících 
vln nikde nedosahuje značnější hodnoty. Tak na př. ukázal S e i t z přímým 
numerickým výpočtem pro jeden válec kovový, a podobně S c h a e f e r 
pro válec dielektrický, že v bodech ležících za válcem interferenční pruhy 
vůbec nevznikají, ani v bezprostředním sousedství válců, nýbrž u kovových 
válců intensita pole s rostoucí vzdáleností neustále stoupá od hodnoty 
téměř nullové — nejde-li o velmi jemný drát — k hodnotě původní (bez 
válců), kdežto u dielektrických válců jest průběh složitější. Pokud jest 
totiž poloměr válce malý, jest pole bezprostředně za válcem sesíleno, 
intensita jeho pak s rostoucí vzdáleností klesá k původní hodnotě; toto 
sesílení spočátku roste s poloměrem válce, pak dosahuje maxima a klesá. 
Nyní nastane druhý případ; intensita pole s rostoucí vzdáleností klesne 
až pod původní hodnotu, dosáhne minima a pak stoupá, konečně, je-li 
poloměr válce ještě větší, jest pole za válcem seslabeno, a intensita jeho 
71 y Q 
XLI. 
