40 
délka vlny jest táž. Poněvadž jest velmi malé, plyne z rovnice (38'), 
do niž nutno dosaditi r" = n^, 
««0 = ( 1 )" Qn ÍK 
a dosad-me-li tedy do první rovnice (41'), obdržíme 
r = + ?»-o <?o [h a) — m-, Q^k^a) ^ 
kdež, jak již řečeno, m^, m-^, atd. rovnají se hodnotám koěfficientů 
atd. v případě, když diffrakci thermoelementem způsobenou zanedbáváme. 
Potom však výraz (36) pro komplexní amplitudu výsledné elektrické síly 
ve vnějším prostoru zní jednodušeji 
Zj = + 2; Qn {k-^ r') cos n (p', 
11 = 0 
a poněvadž podle předpokladu thermoelement jest ve vzdálenosti a za 
pravým válcem, jest tu .^ = — a, / = a, ip' = n, a pro Z^ obdržíme do- 
sazením hodnotu 
Zi = e -|- Aq Qq (^j^ a) A^ ”h • • • •, 
jež, vzhledem k tomu, že Aq = A-^ — atd., jest identická s hod- 
notou r. V dalším budeme nazývati theoretickou hodnotou výsledné 
elektrické síly ve vnějším prostoru. 
Měření naproti tomu udávají hodnotu Zj" danou rovnicí (42), jež 
se liší od hodnoty theoretické faktorem úměrnosti. Tento však se mění 
se vzdáleností a thermoelementu od válce; členy na a závisející vyskytují 
se v u, jak patrno z rovnic (41'), (40'") a (38'). Dosadíme-li za u, a ozna- 
čí me-li pro jednoduchost 
K - Co (=',) = ý ývjjt - c. (»•.) = - i, 
í [TtQj 
obdržíme pro poměr obou hodnot 
^2 -11 ^^0 ^00 T ^in d~ • • • • 
Z^" “ L 
Poněvadž měření thermoelementem týkají se vlastně středních ča- 
sových hodnot Zg a Z.^", jež jsou dány polovičními čtverci jich modulů, 
jest patrně poměr q mezi theoretickou hodnotou střední intensity pole 
a mezi hodnotou měřenou dán čtvercem modulu komplexního výrazu na 
pravé straně poslední rovnice. Označí me-li jej tedy M + N, jest 
q = M-^ + m. 
XLT. 
