12 
vytváří se hojnost oospor. Periplasmy tu není, veškerá plasma oogonií 
přejde v oospory. 
Ale v četných podrobnostech liší se Jaraia ode všech dosud známých 
Saprolegniaceí. Především žije zcela cizopasně ve vyšší — jevnosnubné — 
rostlině a zaviňuje hálkovité naduření vrcholu kořenového. Pozoruhodno 
je, že vytvořuje rozplozovací orgány pouze na meristematické části vrcholů 
kořenových. Je velmi málo Saprolegniaceí, jež cizopasí v živých rost- 
linách. Jsou to jen některé druhy rodu Aphanomyces, které cizopasí v ži- 
vých buňkách Conjugat, dle Busseho a jiných autorů účastní se Aphano- 
myces laevis na spále cukrovky. Zdali tu však je primárním cizopasníkem, 
je velmi pochybno. Tedy již svým způsobem života a vzbuzováním bálek 
je Jaraia zjevem zcela ojedinělým. 
Obr. 11. Oogonia s oosporami a se zbytkem antheridia uvnitř oogonií. 11a dvě 
oospory s jednostranně uloženými krůpějemi olejovými. 250 : 1. 
Vegetativní mycelium úplné je skryto v kořenovém vrcholu, ven 
vynikají pouze zoosporangia a oogonia s antheridiemi, ač i ty často zůstá- 
vají volně pokryty postranními vrstvami čepičky. Zoosporangia tolikéž 
se podstatně liší od zoosporangií Saprolegniaceí dosud známých. Přede- 
vším jsou ve svém tvaru tak proměnlivé, že není příkladu toho u jiných 
Saprolegniaceí. Nemůže jedinou příčinou toho snad býti okolnost, že 
těsně vedle sebe leží, tedy mechanická deformace, neboť výtrusnice jsou 
variabilní i když osamoceně vznikají, jak se děje při počátku fruktifikace 
houby (obraz 4.). Některé Leptomitaceae, Pythiopsis a Thraustotheca mají 
sice též výtrusnice krátké a nízké, kyjovité nebo ovální, ale vždy jsou 
orgány ty poměrně pravidelně utvářeny, přibhžně stejného tvaru, o čemž 
zajisté u Jaraia Salicis mluviti nelze. Její výtrusnice lze v tom ohledu 
nejspíše ještě srovnati s vegetativní hlavní osou některých Leptomitacei 
Xliii. 
