8 
mum určuje křivka M . Měří se tu potential elektrody ve stavu (prakti- 
cky) bezproudovém; při prvním měření a stoupající elektromotorické 
síle sekundárné jeví se minimální napjetí, při nabité elektrodě pak, maxi- 
málně nap jetí. Jako příklad uvádíme první měření provedené v kyselině 
sírové dvoj normálně s plíškem hliníkovým. 
Napjetí volt 
Odchylka gal v axio- 
mem 
Napjetí volt 
Odchylka galvano- 
měru 
0-02 
— 2-0 
2-00 
6-1 
0-10 
— 1-7 
1-80 
5-3 
0-20 
— 1-3 
1-70 
5-0 
0-26 
— 1-0 
1-60 
4-5 
0-30 
— 0-9 
1-50 
4-1 
0-34 
— 0-7 
1-30 
3-2 
0-40 
- 0-5 
1-20 
2-9 
0-45 
— 0-3 
1-10 
2-3 
0-50 
- 0-1 
1-00 
1-9 
0-54 
+ 0-0 
0-80 
1-0 
0-56 
+ 0-1 
0-65 
0-5 
0-60 
+ 0-15 
0-60 
0-25 
0-65 
+ 0-35 
0-58 
0-2 
0-70 
+ 0-5 
0-54 
0-1 
0-80 
+ 0-85 
0-50 
— 0-05 
0-90 
+ 1-4 
0-40 
- 0-4 
1-00 
1-7 
0-30 
- 0-8 
1-10 
2-1 
0-20 
1-2 
1-20 
2-7 
0-10 
— 1-6 
1-50 
3-9 
2-00 
6-0 
Z řady této vyplývá, že pro nullový bod platí napjetí 0-54 volt 
pro vzrůstající větev a 0-52 volt pro klesající; jeví se zde ovšem malá od- 
chylka od ostatních, jelikož obrácený postup byl proveden ihned a učiněna 
nejspíše malá chyba v měření. 
Jelikož potential Ostwaldovy elektrody jest - — - 0-283 volt, plyne 
+ 
zde dle rovnice E = n — ( — 0-283) potential 
7r = 0*26 a 0-24 volt. 
Při pokusu, jenž byl proveden s drátkem hliníkovým o ploše as 
3 mm 2 a dotýkal se hladiny elektrolytu, nalezeno n = 0-26 volt v nor- 
málně kyselině sírové. Vadou tohoto způsobu měření jest, že elektroda 
normálná, použije-li se silnějších proudů, změní potential svůj, jak později 
I. 
