Doba 
elektrolysy 
v minu . 
Zreduko- 
váno 
Fe 2 (SO,) 3 
ve g 
V roztoku 
zbylo 
Fe 2 (SO,) 3 
Ampér 
hodin. 
Teoret. 
redukce 
Fe, (S0 4 ) 3 
ve g 
Využitkov. 
proudu 
v°/o 
konst. 
násob. 
PP 
35 
3-105 
16-345 
1-18 
7-64 ' 39-9 
216 
60 
2-534 
13-811 
0-85 
5-50 
46-0 
248 
90 
2-462 
11-349 
1-01 
6-54 
37-6 
259 
120 
1-575 
9-764 
1-01 
6-54 
24-1 
249 
150 
1-372 
8-392 
1-01 
6-54 
21-0 
243 
180 
0-985 
7-407 
1-01 
6-54 
15-1 
233 
jak patrno využitkování proudu nejprve stoupne, an vytvoří se 
vyšší potential redukční na elektrodě, pak klesá úměrně koncentraci elektro- 
lytu. Klademe-li totiž (srov. S i e g r i s t, Zeitsch. í. anorg. Chemie 1901) 
= k (a — x) plyne _ . log “ = konst. 
dt t a — x 
Konstanta ovšem nevyhovuje následkem proměnlivosti potentialu 
redukčního a nedostatečné stejnoměrnosti míchání zcela požadavkům, 
jež obyčejně žádáme. Jiný pokus informační poskytl podobné výsledky, 
jelikož však průběh nebyl pravidelný, neuvádíme je zde. 
K vůli úplnosti proveden též pokus s elektrolysou roztoku kyselého 
síranu draselnatého. Nasycený roztok síranu draselnatého, připravený 
rozpuštěním kryst. K 2 S0 4 ve směsi, 100 g kyseliny sírové a 450 g vody, 
až do nasycení, byl elektrolysován. Plocha anody platinové obnášela 
0-95 cm 2 jednostranně. Intensita proudu rovnala se 3-6 amp. při napjetí 
5-8 — 5-7 volt. Hustota proudu = 1-9 amp I dm. Kathoda hliníková byla 
0-34 dni 2 . Intensitu proudu volili jsme proto vyšší, bychom během krátké 
doby, jež nám byla k disposici, docílili vyšších výsledků. 
Teplota nedostoupla přípustného maxima 30°, nýbrž ježto elektrolyt 
byl ochlazován, obnášela 21 — 23°. 
Doba 
Množství 
persulfátu 
vzniklé 
Přibylo: 
Teoiet. 
Využil í 
proudu v °/ 0 
Teplo< a 
ro/.toku 
y 2 h. 
3-28 g 
3-28 
9-14 
35% 
21° 
i „ 
5-32 ,, 
2-04 
9-14 
23% 
22 
' J J 
iy 2 » 
9-01 „ 
3-69 
9-14 
40% 
23 „ 
